ДНІПРОПЕТРОВСЬКА  МІСЬКА  РАДА
VI  С К Л И К А Н Н Я
РІШЕННЯ

27.11.2013                              РЕГУЛЯТОРНИЙ АКТ                                 № 44/43

Про затвердження Правил благо-
устрою території міста Дніпра

(зі змінами, внесеними рішеннями міської ради:
від 20.02.2019 № 45/42;
від 24.04.2019 № 21/44;
від 25.09.2019 № 118/48;
від 22.07.2020 № 97/59;
від 10.02.2021 № 11/3)

(у заголовку до тексту рішення, тексті рішення та Правилах благоустрою території міста Дніпропетровська (далі – Правила) слово «Дніпропетровськ» замінено словом «Дніпро» у відповідних відмінках, згідно з рішенням   
від 20.02.2019 № 45/42)

(згідно з рішенням від 10.02.2021 № 11/3:
– слова «Комунальне підприємство «Земград» Дніпровської міської ради» замінено словами «Комунальне підприємство «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради» у відповідних відмінках;
•	слова «КП «Земград» замінено словами «КП «Управління контролю за благоустроєм міста»)

З метою відображення суттєвих змін, яких останнім часом набув Закон України «Про благоустрій населених пунктів», у тому числі в частині вимог до Правил благоустрою території населеного пункту, та врахування вимог інших нормативно-правових актів у сфері благоустрою міста, досвіду впровадження заходів щодо створення сприятливого для життєдіяльності людини середовища, захисту довкілля, покращення санітарного стану, збереження об’єктів та елементів благоустрою міста Дніпра, на виконання подання прокурора міста Дніпропетровська від 08.02.2013 № 63/728 вих. 13, відповідно до листа департаменту комунального господарства та капітального будівництва Дніпропетровської міської ради від 18.03.2013 вх. № 8/818, керуючись Кодексом України про адміністративні правопорушення та Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», міська рада

ВИРІШИЛА:

1.	Задовольнити подання прокурора міста Дніпропетровська від 08.02.2013 № 63/728 вих. 13 «Про приведення у відповідність рішення сесії Дніпропетровської міської ради № 26/15 від 23.05.2007 року».

2.	Затвердити Правила благоустрою території міста Дніпра (додаються).

3.	Оприлюднити це рішення в установленому порядку.

4.	Встановити, що рішення набуває чинності з моменту його оприлюднення.

5.	З моменту набуття чинності цим рішенням визнати таким, що втратило чинність, рішення міської ради від 23.05.2007 № 26/15 «Про затвердження Тимчасових правил благоустрою території міста Дніпропетровська».

6.	
I. І. Куліченко

Міський голова

Контроль за виконанням цього рішення покласти на постійну комісію міської ради з питань житлово-комунального господарства та паливно- енергетичного комплексу (Момот В. О.) та заступника міського голови Медведчука В. М.

  
Кодифікацію проведено станом на 12.02.2021

Заступник міського голови з питань 
діяльності виконавчих органів, 
директор департаменту благоустрою 
та інфраструктури Дніпровської
міської ради                                                                                        М. О. Лисенко 

                              ЗАТВЕРДЖЕНО 
Рішення міської ради
від 27.11.2013 № 44/43
(зі змінами, внесеними рішеннями міської ради:
від 20.02.2019 № 45/42;
від 24.04.2019 № 21/44;
від 25.09.2019 № 118/48;
від 22.07.2020 № 97/59;
від 10.02.2021 № 11/3)

ПРАВИЛА
благоустрою території міста Дніпра
	Зміст	
1. Загальні положення		  7
1.1.	Призначення, сфера дії, учасники правил благоустрою міста           7	
1.2.	Визначення термінів                                                                               8	
1.3.	Суб’єкти та об’єкти у сфері благоустрою міста                                  13

2.	Повноваження учасників правовідносин у сфері благоустрою          15
2.1.	Повноваження міської ради                                                                   15	
2.2.	Повноваження виконавчих органів міської ради                                 15
2.3.	Повноваження органів самоорганізації населення                              16	
2.4.	Права та обов’язки громадян у сфері благоустрою міста                   16
2.5.	Права та обов’язки підприємств, установ, організацій, ФОП            17	

3.	Порядок здійснення благоустрою та утримання територій об’єктів
благоустрою міста                                                                                                    19	
3.1.	Загальні принципи утримання об’єктів благоустрою                         19
3.2.	Обмеження при використанні об’єктів благоустрою міста                21	
3.3.	Фінансове забезпечення благоустрою міста                                        28	
3.4.	Стандартизація та нормування у сфері благоустрою міста                28	

4.	Упорядкування території підприємств, організацій та установ	      29     
5.	Утримання споруд інженерного захисту територій від небезпечних
геологічних процесів                                                                                                30

6.	Санітарна очистка міста та поводження з відходами                           31                     
6.1.	Загальні вимоги                                                                                       31	
6.2.	Права та обов’язки суб’єктів у сфері поводження з відходами         31	
6.3.	Безхазяйні відходи                                                                                  32	
6.4.	Збирання сміття та відходів                                                                   33	
6.5.	Прибирання території міста                                                                   37	
6.6.	Транспортування відходів (крім токсичних та особливо небезпечних), сипких матеріалів та щебеню                                                                                  39                                                                       

7.	Утримання вулично-дорожньої мережі міста	                                       40                                 
7.1.	Загальні вимоги                                                                                       40
7.2.	Порядок утримання вулиць, доріг та споруд на них                           42	
7.3.	Зимове утримання вулично-дорожньої мережі міста                          44 

8.	Утримання зелених насаджень на об’єктах благоустрою - територіях
загального користування                                                                                          46

9.	Утримання та благоустрій прибудинкових територій багатоквартир-них житлових будинків	                                                                                            52

10. Благоустрій території житлової забудови садибного типу                   53	

11. Освітлення територій і будівель                                                              54

12. Утримання фасадів будинків і споруд                                                    56

13. Дотримання тиші в громадських місцях                                                 57

14. Проведення загальноміських заходів                                                      60	

15. Дозвіл на порушення об’єктів благоустрою                                           61	

16. Проведення робіт на підземних інженерних мережах, спорудах, надземному інженерному обладнанні	                                                                    62 

17. Утримання об’єктів благоустрою під час будівництва                         67	
17.1.	Вимоги щодо облаштування та утримання будівельних майданчиків та місць проведення будівельних робіт	                                                                67
17.2. Обов’язки керівників та уповноважених посадових осіб будівельних організацій (об’єктів будівництва)	                                                                        69                      
17.3. Прийняття в експлуатацію закінчених робіт на інженерних мережах і спорудах об’єктів будівництва	                                                                            70

18. Утримання окремих (особливих) об’єктів благоустрою                       70
18.1. Об’єкти та пам’ятки культурної спадщини                                         70    
18.2. Парки, сади, сквери                                                                                71
18.3. Пляжі та місця відпочинку біля водних об’єктів                                72
18.4. Кладовища                                                                                               73
18.5. Об’єкти природно-заповідного фонду України                                  74

19. Розміщення, впорядкування та утримання окремих елементів
благоустрою                                                                                                               75	
19.1. Тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності  75 
19.2. Засоби зовнішньої реклами                                                                   75
19.3. Малі архітектурні форми                                                                       80
19.4. Технічні засоби регулювання дорожнього руху                                 80

20. Утримання об’єктів благоустрою при реалізації потреб об’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг	                                        82                                 

21. Порядок паркування транспортних засобів у місті                                84	

22. Використання, розміщення та будівництво технічних засобів телеко- мунікацій	                                                                                                                 86

23. Розміри меж прилеглої до підприємств, установ та організацій території в числовому значенні                                                                                86                                                                     

24. Здійснення контролю у сфері благоустрою міста                                  88

25. Відповідальність за порушення у сфері благоустрою                           90

26. Відшкодування збитків, завданих об’єктам благоустрою                    91

27. Порядок внесення змін і доповнень до цих Правил                              92	

		
(у тексті Правил благоустрою території міста Дніпра (далі – Правила) згідно з рішеннями міської ради : 
-	від 20.02.2019 № 45/42 у відповідних відмінках:
слово «Дніпропетровськ» замінено словом «Дніпро»;
слова «Комунальне підприємство «Адміністративно-технічне управління» Дніпропетровської міської ради» замінено словами «Комунальне підприємство «Земград» Дніпровської міської ради»; 
слова «КП «Адміністративно-технічне управління» замінено словами «КП «Земград»; 
-	від 24.04.2019 № 21/44 у відповідних відмінках:
слова «департамент комунального господарства та капітального будівництва Дніпропетровської міської ради» замінено словами «департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради», 
слова «Комунальне підприємство «Управління з організації контролю благоустрою об’єктів сфери відпочинку, споживчого ринку та захисту інтелектуальної власності» Дніпропетровської міської ради» замінено словами «Комунальне підприємство «Благоустрій міста» Дніпровської міської ради»; 
слова «КП «Управління з організації контролю благоустрою об’єктів сфери відпочинку, споживчого ринку та захисту інтелектуальної власності» замінено словами «КП «Благоустрій міста»;
-	від 25.09.2019 № 118/48 у відповідних відмінках:
слова «департамент транспорту та зв’язку Дніпропетровської міської ради» замінено словами «департамент транспорту та транспортної інфра-структури Дніпровської міської ради»;
слова «управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради» замінено словами «департамент житлового господарства Дніпровської міської ради»;
слова «управління охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської міської ради» замінено словами «департамент екологічної політики Дніпровської міської ради»;
слова «Державне підприємство «Дніпропетровське лісове господарство» замінено словами «Державне підприємство «Дніпровське лісове господарство»;
слова «Головне архітектурно-планувальне управління Дніпропетровської міської ради» замінено словами «головне архітектурно-планувальне управління департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради»;
слово «Державтоінспекція» замінено словами «Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області»;
слово «Дніпропетровської» замінено словом «Дніпровської»;
- від 10.02.2021 № 10/3:
слова «Комунальне підприємство «Земград» Дніпровської міської ради» замінено словами  «Комунальне підприємство «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради» у відповідних відмінках;
слова «КП «Земград» замінено словами «КП «Управління контролю за благоустроєм міста»)

1.	Загальні положення

1.1.	Призначення, сфера дії, учасники правил благоустрою міста

1.1.1.	Правила благоустрою території міста Дніпра (далі – Правила) є нормативно-правовим актом, який встановлює порядок благоустрою та утримання об’єктів благоустрою міста, визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою міста, що спрямовані на створення інклюзивного для життєдіяльності людини довкілля, збереження та охорону навколишнього природного середовища, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення.
(підпункт 1.1.1 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
1.1.2.	Правила регулюють права та обов’язки учасників правовідносин у сфері благоустрою міста, визначають комплекс заходів, необхідних для забезпечення чистоти і порядку в місті.
1.1.3.	Правила є обов’язковими для виконання на території міста Дніпра  органами державної влади, органами місцевого самоврядування, суб’єктами господарювання усіх форм власності, неприбутковими організаціями, устано-вами, закладами незалежно від їх підпорядкування, фізичними особами-підпри-ємцями (ФОП), органами самоорганізації населення, об’єднаннями громадян, а також громадянами, у тому числі іноземцями та особами без громадянства.
1.1.4.	Правила забезпечують державні, громадські та приватні інтереси.
1.1.5.	Організацію благоустрою міста Дніпра забезпечують органи місцевого самоврядування та виконавчої влади. Повноваження Дніпровської міської ради, її виконавчих органів та органів самоорганізації населення у сфері благо-устрою визначені законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про благоустрій населених пунктів», «Про органи самоорганізації населення», іншими нормативно-правовими актами України.
Рішення місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо благоустрою території міста є обов’язковим для виконання розміщеними на цій території підприємствами, установами, організаціями та громадянами, які на ній проживають.
1.1.6.	Дніпровська міська рада забезпечує вільний доступ населення, підприємств, установ, організацій до Правил, які є відкритими та доступними.
1.1.7.	Правила містять загальнообов’язкові на території міста норми, за порушення яких передбачена відповідальність згідно з Кодексом України про адміністративні правопорушення.
1.1.8.	Громадяни, громадські організації мають право брати участь у виконанні Правил та контролювати їх виконання, а також надавати пропозиції щодо внесення змін до Правил.

1.1.9.	Співробітництво об’єднань громадян, професійних спілок, релігійних організацій тощо у сфері благоустрою міста полягає у спільній участі в діях щодо запобігання порушень існуючого стану благоустрою міста, реагуванні на факти таких порушень, Виявленні порушень вимог нормативно-правових актів у сфері благоустрою міста, організації надання з боку державних та міжнародних організацій та фондів технічної, фінансової, консультативної та гуманітарної допомоги населенню, яке потерпіло внаслідок порушень існуючого благоустрою території міста.
1.2.	Визначення термінів
1.2.1.	У цих Правилах наведені нижче терміни вживаються у такому значенні:
-	балансоутримувач - власник або особа, яка за договором або відповідним актом утримує об’єкти або елементи благоустрою, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального та поточного ремонтів та утримання;
-	благоустрій міста - комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращення мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та ін., що здійснюються на території міста з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля;
-	бульвар - озеленена територія вздовж проспекту, транспортної магістралі або набережної з алеями і доріжками для пішохідного руху і короткочасного відпочинку;
-	буферна зона - окраїнна частина парку або додатково виділена і освоєна сусідня територія для масового відпочинку населення з метою зменшення рекреаційного навантаження на культурно-історичну зону парку;
-	вивіска чи табличка - елемент на будинку, будівлі або споруді з інформацією про зареєстроване найменування особи, знаки для товарів і послуг, що належать такій особі, вид її діяльності (якщо це не випливає із зареєстрованого найменування особи), час роботи, розміщений на зовнішній поверхні будинку, будівлі або споруди не вище першого поверху або на поверсі, де розташовується власне чи надане в користування особі приміщення (крім випадків, коли суб’єкту господарювання належить на праві власності або користування вся будівля або споруда), біля входу у таке приміщення, площа поверхні якого не перевищує 3 кв. м, що не є рекламою;
(підпункт 1.2.1 Правил доповнено терміном «вивіска чи табличка», згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
-	відходи - будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворюються в процесі людської діяльності і не мають подальшого використання за місцем утворення чи виявлення, та яких їх власник повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення:
а)	побутові відходи - відходи, що утворюються в процесі життєдіяль-ності людини в житлових та нежитлових будинках (тверді, великогабаритні, ремонтні, рідкі, крім відходів, пов’язаних з виробничою діяльністю підприємств) і не використовуються за місцем їх накопичення;
б)	рідкі відходи - побутові відходи, що утворюються в будинку за відсутності централізованого водопостачання та каналізації і зберігаються у вигрібних ямах;
в)	небезпечні відходи - відходи, що мають такі фізичні, хімічні, біологічні чи інші властивості, які створюють або можуть створити значну небезпеку для навколишнього природного середовища і здоров’я людини та які потребують спеціальних методів і засобів поводження з ними;
г)	безхазяйні відходи - відходи, що не мають власника або власник яких невідомий;
-	вулично-дорожня мережа - призначена для руху транспортних засобів і пішоходів мережа вулиць, доріг, внутрішньоквартальні та інші проїзди, тротуари, пішохідні і велосипедні доріжки, набережні, майдани, площі, а також автомобільні стоянки та майданчики для паркування транспортних засобів з інженерними та допоміжними спорудами, технічними засобами організації дорожнього руху;
-	газон - ділянка однорідної території зі штучним дерновим покривом, який створюється посівом і вирощуванням дерноутворювальних трав (переважно багаторічних злаків) або одернуванням;
-	захищені об’єкти - житлові будинки і прибудинкові території, лікувальні та санаторно-курортні заклади, будинки-інтернати, заклади освіти та культури, готелі та гуртожитки, розташовані у межах населених пунктів заклади громадського харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважального та грального бізнесу, інші будівлі і споруди, у яких постійно чи тимчасово перебувають люди, а також парки, сквери, зони відпочинку, розташовані на території мікрорайонів і груп житлових будинків;
- заходи з благоустрою міста – роботи щодо відновлення, належного утримання та раціонального використання територій, охорони та організації впорядкування об’єктів благоустрою з урахуванням універсальності їх використання всіма групами населення, у тому числі маломобільними групами населення (далі – МГН);
(термін «заходи з благоустрою міста» у редакції рішення від 25.09.2019            № 118/48)
-	зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав’яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території міста:
а)	зелені насадження загального користування - зелені насадження, які розташовані на території загальноміських і районних парків, спеціалізованих парків, парків культури та відпочинку; на територіях зоопарків та ботанічних садів, міських садів і садів житлових районів, міжквартальних або при групі житлових будинків; скверів, бульварів, насадження на схилах, набережних, лісопарків, лугопарків, гідропарків та ін., які мають вільний доступ для відпочинку;
б)	зелені насадження обмеженого користування - насадження на територіях громадських і житлових будинків, закладів освіти, закладів охорони здоров’я, промислових підприємств і складських зон, санаторіїв, культурно-освітніх і спортивно-оздоровчих установ та ін.;

в)	зелені насадження спеціального призначення - насадження транспортних магістралей і вулиць; на ділянках санітарно-захисних зон довкола промислових підприємств; виставок, кладовищ і крематоріїв, ліній електропередачі високої напруги; лісомеліоративні, водоохоронні, вітрозахисні, протиерозійні, насадження розсадників, квітникарських господарств, пришляхові насадження в межах міста;
-	зелене будівництво - комплекс робіт щодо створення нових міських зелених насаджень і реконструкції наявних;
-	зовнішнє освітлення - освітлення вулично-дорожньої мережі, житлових кварталів та масивів, парків, територій будь-яких інших об’єктів через або за допомогою перетворення електричної енергії у світлову;
-	зовнішня реклама - реклама, що розміщується на спеціальних тимчасових і стаціонарних конструкціях, розташованих на відкритій місцевості, а також на зовнішніх поверхнях будинків, споруд, на елементах вуличного обладнання, над проїзною частиною вулиць і доріг; засобами зовнішньої реклами можуть бути пласкі та об’ємні стенди, щити, панно, транспаранти, троли, таблички, короби, табло (механічні, динамічні, електронні), екрани, панелі, тумби (у тому числі афішні), складні просторові конструкції, аеростати, повітряні кулі тощо;
- інклюзивність – комплекс архітектурно-планувальних, інженерно-технічних, ергономічних, конструкційних і організаційних заходів для забезпечення доступності будівель і споруд, у яких кожна особа, незалежно від віку, статі, інвалідності, функціональних порушень, рівня комунікативних можливостей або обставин, може відчувати себе безпечно і комфортно без сторонньої допомоги та в міру своїх можливостей;
(пункт 1.2.1 Правил доповнено терміном «інклюзивність» у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
-	квітник - ділянка геометричної або довільної форми з посадженими   одно-, дво- або багаторічними квітковими рослинами;
-	лісопарк (буферний парк) - лісовий масив з елементами паркового благоустрою для масового відпочинку населення;
-	мала архітектурна форма - елемент декоративного чи іншого оснащення об’єкта благоустрою, який використовується для покращення естетичного вигляду громадських місць і міських об’єктів, організації простору та доповнює композицію будинків, будівель, їх комплексів;
-	об’єкт благоустрою зеленого господарства - об’єкт благоустрою, на території якого розташовані зелені насадження;
-	об’єкти зовнішнього освітлення - електричне і допоміжне обладнання та електромережі (у тому числі лінії електропередачі, апаратура диспетчерського зв’язку, автоматика та телемеханіка), що забезпечують належне функціонування згідно з державними стандартами, технічними умовами та нормами вуличного, об’єктного та архітектурно-декоративного освітлення;

-	об’єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов’язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об’єкти, інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об’єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;
-	охорона зелених насаджень - система адміністративно-правових, організаційно-господарських, економічних, архітектурно-планувальних і агротехнічних заходів, спрямованих на збереження, відновлення або покращення виконання зеленими насадженнями відповідних функцій;
-	пам’ятка культурної спадщини - об’єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам’яток України;
-	парк - самостійний архітектурно-організаційний комплекс, основним елементом якого є зелені насадження площею понад 2 га, який виконує санітарно-гігієнічні функції та призначений для короткочасного відпочинку населення; залежно від характеру і призначення парки діляться на парки культури і відпочинку, районні, спортивні, дитячі, дендрологічні, історичні, національні, меморіальні, етнографічні парки-музеї, історичні, виставкові, зоологічні, аерофітотерапії тощо;
-	паспорт зовнішнього оздоблення фасаду - складова частина проектної документації, яка окремо погоджується органами архітектури та визначає матеріал оздоблення, кольорові рішення фарбування фасадів та їх елементів;
-	паспорт прив’язки малої архітектурної форми або тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності - комплект документів, якими визначено місце встановлення об’єкта на топографо-геодезичній основі            М 1:500, схему благоустрою прилеглої території;
- планована діяльність – планована господарська діяльність, яка включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепро-філювання, ліквідацію (демонтаж) об'єктів благоустрою, інші втручання в природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, яка здійснює значний вплив на довкілля та підлягає оцінці впливу на довкілля відповідно до частини 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля;
(пункт 1.2.1 Правил доповнено терміном «планована діяльність» у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
-	пошкодження зелених насаджень - надання шкоди кореневій системі, стовбуру, кроні, гілкам деревно-чагарникових порід, а також газонам, квітникам, яка не припинила їх росту;
-	прибирання об’єктів благоустрою - захід санітарного очищення, що передбачає регулярне збирання та перевезення в установлені місця побутових відходів, видалення вуличного змету, листя, гілля, снігу, льоду тощо;
-	прибирання механізоване - прибирання території із застосуванням ми- ючо-поливних, підмітально-прибиральних, снігоприбиральних та інших машин і механізмів;

-	прибирання ручне - прибирання на відповідній території вручну шляхом збирання випадкового сміття, підмітання мітлою, прибирання сміття, снігу, льоду лопатою, видалення їх за допомогою інших засобів;
-	прибудинкова територія - територія навколо будинку, визначена актом на право власності чи користування земельною ділянкою і призначена для обслуговування будинку;
-	прилегла територія - розташована поряд із власним або орендованим об’єктом (земельною ділянкою, будинком з прибудинковою територією або їх частинами, спорудою, будівельним майданчиком, об’єктом торгівлі або послуг тощо) територія, яку власник (балансоутримувач), орендатор та інші користувачі об’єкта повинні утримувати в належному стані; розміри меж прилеглої території в числовому значенні наведені у розділі 23 цих Правил;
-	присадибна ділянка - ділянка землі, що передається у власність громадян для обслуговування житлового будинку;
-	рекреаційні зони - спеціально виділені генеральним планом ділянки суші й водного простору, призначені для масового відпочинку, відновлення життєвих сил і працездатності людей, спортивної і туристичної діяльності, забезпечення оздоровчих, пізнавальних і культурно-розважальних потреб;
-	санітарна очистка території міста - комплекс планувальних, організаційних, санітарно-технічних та господарських заходів щодо збирання, зберігання, перевезення, оброблення (перероблення), утилізації, видалення, знешкодження і захоронення побутових відходів, включаючи небезпечні відходи у їх складі, що утворились у місті, а також прибирання об’єктів благоустрою з метою запобігання шкідливому впливу факторів середовища життєдіяльності на життя і здоров’я людини та майбутніх поколінь;
-	сквер - упорядкована й озеленена ділянка площею від 0,02 га до 2 га, яка є елементом архітектурно-художнього оформлення міста та призначена для короткочасного відпочинку населення;
-	спеціальне водокористування - забір води з водних об’єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об’єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів;
-	схема санітарної очистки міста - документ, який у графічній і текстовій формах визначає черговість здійснення заходів, обсяги робіт із усіх видів очистки і прибирання, системи та методи збирання, зберігання, видалення, знешкодження, перероблення, утилізації та захоронення відходів, необхідну кількість збиральних машин, механізмів, устаткування й інвентарю, доцільність проектування, будівництва, реконструкції чи розширення об’єктів системи санітарної очистки, їх основні параметри і розміщення, орієнтовні капіталовкладення на будівництво та придбання технічних засобів;
-	територія - сукупність земельних ділянок, які використовуються для розміщення об’єктів благоустрою населених пунктів: парків, скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, шляхів, площ, майданів, набережних, прибудинкових територій, пляжів, кладовищ, рекреаційних, оздоровчих, навчальних, спортивних, історико-культурних об’єктів, об’єктів промисловості, комунально-складських та інших об’єктів у межах населеного пункту;

-	тимчасова споруда для провадження підприємницької діяльності – одноповерхова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту;
-	удосконалене покриття - цементобетонне, асфальтобетонне, залізобетонне або армобетонне збірне покриття, бруківки із брущатки й мозаїки, збірні покриття з дрібнорозмірних бетонних плит, із щебеню і гравію, оброблених органічними та в’язкими матеріалами;
-	утримання в належному стані території - використання її за призначенням відповідно до генерального плану міста, іншої містобудівної документації, цих Правил, а також санітарне очищення території, її озеленення, збереження та відновлення об’єктів та елементів благоустрою;
-	фасад - обмежена поверхня архітектурного об’єкта (частіше вертикальна);
-	червоні лінії - визначені в містобудівній документації щодо пунктів геодезичної мережі межі існуючих та запроектованих вулиць, доріг, майданів, які розділяють території забудови та території іншого призначення.
1.2.2.	Інші терміни в цих Правилах вживаються у значеннях, визначених законами України «Про благоустрій населених пунктів», «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про рекламу», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про відходи», «Про охорону атмосферного повітря», «Про охорону культурної спадщини», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про дорожній рух», «Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку», «Про поховання та похоронну справу», «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», іншими нормативно-правовими актами.

1.3.	Суб’єкти та об’єкти у сфері благоустрою міст

1.3.1.	 Суб’єктами у сфері благоустрою міста є органи державної влади та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, органи самоорганізації населення, громадяни, МГН (люди, що відчувають труднощі при самостійному пересуванні, одержанні послуг, необхідної інформації або при орієнтуванні в просторі; до МГН віднесено осіб з інвалідністю, людей з тимчасовим порушенням здоров’я, вагітних жінок, літніх людей, людей з дитячими візками).
(підпункт 1.3.1 Правил  у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
1.3.2.	Об’єкти благоустрою міста - окремі території різного цільового призначення, до яких належать:
1)	території загального користування:
а)	парки (гідропарки, лугопарки, лісопарки, парки культури та відпочинку, парки-пам’ятки садово-паркового мистецтва, спортивні, дитячі, історичні, національні, меморіальні та інші), рекреаційні зони, сади, сквери та майданчики;

б)	пам’ятки культурної та історичної спадщини;
в)	майдани, площі, бульвари, проспекти;
г)	вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки;
ґ) пляжі, зони відпочинку біля води;
д)	кладовища;
е)	інші території загального користування;
2)	прибудинкові території;
3)	території будівель та споруд інженерного захисту територій;
4)	території підприємств, установ, організацій та закріплені за ними території на умовах договору;
5)	охоронні зони інженерних мереж, технічні зони телекомунікацій;
6)	інші території в межах міста.

1.3.3.	Елементи благоустрою - частини об’єктів благоустрою, якими є:

1)	покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм і стандартів;
2)	зелені насадження (у тому числі снігозахисні, шумозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах, на алеях, бульварах, у садах, інших об’єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях;
3)	будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів;
4)	засоби та обладнання зовнішнього освітлення;
5)	засоби зовнішньої реклами;
6)	технічні засоби регулювання дорожнього руху;
7)	будівлі та споруди системи інженерного захисту території;
8)	комплекси та об’єкти монументального мистецтва, декоративні фонтани і басейни, штучні паркові водоспади;
9)	обладнання (елементи) дитячих, спортивних, господарчих, торговельних та інших майданчиків;
10)	малі архітектурні форми;
11)	телекомунікаційні мережі, мережі електрозв’язку, антени мобільного та супутникового зв’язку;
12)	інші елементи благоустрою, визначені нормативно-правовими актами, які мають бути універсальними для використання всіма групами населення
(підпункт 12 підпункту 1.3.3 Правил у редакції рішення від 25.09.2019               № 118/48)
2.	Повноваження учасників правовідносин у сфері благоустрою

2.1.	Повноваження міської ради:
1)	затвердження місцевих програм та заходів з благоустрою міста з урахуванням потреб МГН;
(підпункт 1 підпункту 2.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
2)	затвердження правил благоустрою території міста та змін до них;
3)	створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб’єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб);
4)	визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій (балансоутримувачів), відповідальних за утримання об’єктів благоустрою.

2.2.	Повноваження виконавчих органів міської ради:

1)	забезпечення виконання місцевих програм та здійснення заходів з благоустрою міста;
2)	організація забезпечення на території міста чистоти і порядку, дотримання тиші в громадських місцях;
3)	організація місць відпочинку для населення;
4)	затвердження схем санітарного очищення міста та впровадження систем роздільного збирання побутових відходів;
5)	здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням території міста, інженерних споруд та об’єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об’єктів тощо;
6)	визначення місць стоянок транспортних засобів та майданчиків для паркування на об’єктах благоустрою;
7)	визначення графіків роботи зовнішнього освітлення території;
8)	визначення на об’єктах благоустрою місць розміщення громадських вбиралень;
9)	залучення на договірних засадах коштів і матеріально-технічних ресурсів юридичних та фізичних осіб для здійснення заходів з благоустрою міста;
10)	визначення обсягів пайової участі власників тимчасових споруд торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення в утриманні об’єктів благоустрою;
11)	визначення в установленому порядку розміру відшкодувань юридичними та фізичними особами за забруднення довкілля та інші екологічні збитки, спричинені порушенням законодавства у сфері благоустрою та охорони навколишнього природного середовища;
12)	інформування населення про здійснення заходів з благоустрою міста;
13)	участь у проведенні щорічного всеукраїнського конкурсу «Населений пункт найкращого благоустрою та підтримки громадського порядку».
2.3.	Повноваження органів самоорганізації населення:
1)	внесення в установленому порядку на розгляд органів місцевого самоврядування пропозицій з питань благоустрою міста;
2)	організація участі населення у виконанні робіт з благоустрою міста;
3)	здійснення громадського контролю за дотриманням цих Правил;
4)	інформування населення про здійснення заходів з благоустрою міста;
5)	вирішення інших питань у сфері благоустрою відповідно до законів України «Про благоустрій населених пунктів» та «Про органи самоорганізації населення».

2.4.	Права та обов’язки громадян у сфері благоустрою міста
2.4.1.	Громадяни у сфері благоустрою міста мають право:
1)	користуватись об’єктами благоустрою міста;
2)	брати участь в обговоренні правил та проектів благоустрою території
міста;
3)	вносити на розгляд обласної державної адміністрації, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій пропозиції з питань благоустрою міста;
4)	отримувати в установленому законом порядку повну та достовірну інформацію про затвердження Правил та внесення до них змін, а також роз’яснення їх змісту;
5)	брати участь у здійсненні заходів з благоустрою міста, озелененні та утриманні в належному стані садиб, дворів, парків, площ, вулиць, кладовищ, братських могил, обладнанні дитячих і спортивних майданчиків, ремонті шляхів і тротуарів, інших об’єктів благоустрою;
6)	вимагати негайного виконання робіт з благоустрою міста у разі, якщо невиконання таких робіт може завдати шкоду життю, здоров’ю або майну громадян;
7)	звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров’ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об’єктів благоустрою.
2.4.2.	Громадяни у сфері благоустрою міста зобов’язані:
1)	утримувати в належному стані об’єкти благоустрою (їх частини), будівлі (їх частини), споруди, що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену розділом 23 цих Правил прилеглу територію;
2)	дотримуватися цих Правил, а також Правил поводження з відходами у місті Дніпрі та Правил утримання тварин у домашніх умовах і поводження з домашніми тваринами на території міста Дніпра;
(підпункт 2 підпункту 2.4.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3)	не порушувати права і законні інтереси інших суб’єктів благоустрою 
міста;
4)	укладати самостійно або разом з іншими громадянами договори на вивезення твердих побутових відходів згідно з вимогами санітарних норм та рішень міської ради (за винятком випадків, коли плата за вивезення відходів є у складі квартплати або плати за утримання будинку та прибудинкової території);

5)	утримувати фасади та вхідні групи будівель і споруд, що перебувають у їх власності або користуванні, відповідно до паспорта зовнішнього оздоблення фасаду;
6)	проводити будь-які земляні та будівельно-ремонтні роботи на міській території загального користування відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору, на підставі дозволу на порушення об’єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку;
7)	змінювати елементи благоустрою, встановлювати засоби зовнішньої реклами, тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності, малі архітектурні форми, засоби регулювання дорожнього руху тільки згідно з чинними правовстановлюючими і проектно-технічними документами, на підставі відповідного дозволу;
8)	відшкодовувати в установленому порядку збитки, завдані порушенням законодавства з питань благоустрою населених пунктів;
9)	допускати на об’єкти благоустрою, що перебувають у їх власності або користуванні, аварійно-рятувальні та інші служби для здійснення заходів щодо запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.
2.5.	Права та обов’язки підприємств, установ, організацій, ФОП
2.5.1.	Підприємства, установи, організації та фізичні особи-підприємці у сфері благоустрою міста мають право:
1)	брати участь у розробленні планів соціально-економічного розвитку міста та заходів з благоустрою його території;
2)	брати участь в обговоренні проектів законодавчих та інших нормативно-правових актів з благоустрою населених пунктів;
3)	вимагати зупинення робіт, що виконуються з порушенням цих Правил або призводять до нецільового використання території міста;
4)	вимагати негайного виконання робіт з благоустрою в разі, якщо невиконання таких робіт може завдати шкоду життю або здоров’ю громадян, їх майну та майну юридичної особи;
5)	вносити на розгляд обласної державної адміністрації та органів місцевого самоврядування пропозиції щодо поліпшення благоустрою міста.

2.5.2.	Підприємства, установи, організації та фізичні особи-підприємці у сфері благоустрою міста зобов’язані:
1)	утримувати в належному стані об’єкти благоустрою (їх частини), будівлі (їх частини), споруди, що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену розділом 23 цих Правил прилеглу територію;
2)	утримувати в належному стані закріплені за ними на умовах договору з балансоутримувачем об’єкти благоустрою (їх частини);
3)	утримувати фасади та вхідні групи будівель і споруд, що перебувають у їх власності або користуванні відповідно до паспорта зовнішнього оздоблення фасаду; змінювати зовнішній вигляд фасадів будівель і споруд виключно на підставі затверджених у встановленому порядку проектів;

4)	усувати на закріплених за ними об’єктах благоустрою (їх частинах) за власний рахунок та в установлені строки пошкодження інженерних мереж або наслідки аварій, що сталися з їх вини;
5)	усувати на закріплених за ними об’єктах благоустрою (їх частинах) і прилеглих територіях наслідки надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру в установленому порядку;
6)	проводити будь-які земляні та будівельно-ремонтні роботи на міській території загального користування відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» договору на підставі дозволу на порушення об’єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку, з використанням огорож, зовнішній вигляд яких має відповідати вимогам рішення виконавчого комітету міської ради від 18.09.2018 № 942 «Про затвердження уніфікованого зовнішнього вигляду огорож, що встановлюються під час проведення ремонтних та будівельних робіт» (далі – Рішення); 
(підпункт 6 підпункту 2.5.2 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
7)	змінювати елементи благоустрою, встановлювати засоби зовнішньої реклами, тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності, малі архітектурні форми, засоби регулювання дорожнього руху тільки згідно з чинними правовстановлюючими і проектно-технічними документами, на підставі відповідного дозволу;
8)	захищати зелені насадження на територіях, наданих їм у власність або користування;
9)	розміщувати та утримувати в належному санітарно-технічному стані дитячі майданчики;
10)	розміщувати на територіях, наданих їм у встановленому законом порядку, урни для сміття згідно з чинними нормативами;
11)	облаштовувати фасади, споруди та будівлі художнім освітленням;
12)	облаштовувати на територіях, наданих їм у встановленому законом порядку, паркувальні місця, у тому числі для осіб з інвалідністю, згідно з вимогами чинного законодавства;
(підпункт 12 підпункту 2.5.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
13)	своєчасно усувати недоліки в утриманні власних, прилеглих і закріплених територій та елементів благоустрою згідно з приписами, внесеними державними органами контролю, інспекцією з питань благоустрою Дніпровської міської ради, КП «Управління контролю за благоустроєм міста», іншими уповноваженими органами;
(підпункт 13 підпункту 2.5.2 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
14)	проводити в установленому порядку, згідно з планами, затвердже-ними органами державної влади та органами місцевого самоврядування, інвентаризацію та паспортизацію, у тому числі щодо потреб МГН, закріплених за ними об’єктів благоустрою, їх частин та елементів;
(підпункт 14 підпункту 2.5.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
15)	у процесі утримання об’єктів благоустрою (їх частин) дотримуватися відповідних технологій їх експлуатації та ремонту, регулярно здійснювати заходи щодо запобігання передчасному зносу об’єктів, забезпечення умов функціонування та утримання їх у чистоті й належному стані; проводити своєчасне фарбування і ремонт металевих частин фасаду (пожежні сходи, водостічні труби, огорожі на даху, піддашки, накриття приямків тощо); проводити миття фасадів і дахів, виконаних із скла, вікон та вітражів не менше одного разу у квартал (у період, коли температура повітря вище ніж 0 °С);
16)	відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України;
17)	допускати на об’єкти благоустрою, що перебувають у їх власності або користуванні, аварійно-рятувальні та інші служби для здійснення заходів щодо запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, а також посадових осіб виконавчих органів та інших уповноважених осіб Дніпровської міської ради для здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утримання території міста, отримувати акти перевірки дотримання вимог Правил благоустрою території міста Дніпра, приписи про усунення виявлених порушень, надавати необхідні відомості для складання акта перевірки та протоколу про адміністративні правопорушення.
(підпункт 17 підпункту 2.5.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
Здійснювати в межах закріплених за ними об’єктів благоустрою заходи із встановлення меж водоохоронної зони (ВЗ) і прибережної захисної смуги (ПЗС) та закріплення їх у натурі знаками згідно з рішенням про затвердження проекту ВЗ і ПЗС, якщо об’єкти благоустрою розміщені в межах водоохоронної зони та прибережної захисної смуги р. Дніпро.
(підпункт 2.5.2 Правил доповнено абзацом у редакції рішення від 25.09.2019        № 118/48)

3. Порядок здійснення благоустрою та утримання територій об’єктів благоустрою міста
3.1	Загальні принципи утримання об’єктів благоустрою
3.1.1	Об’єкти благоустрою міста Дніпра повинні використовуватися відповідно до їх функціонального призначення для забезпечення інклюзивних умов життєдіяльності людини на засадах їх раціонального використання та охорони з урахуванням вимог Правил, Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Порядку здійснення заходів з контролю за утриманням у належному стані, збереженням, відновленням та упорядкуванням об’єктів благоустрою міста Дніпропетровська з урахуванням особливостей їх використання, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 27.06.2012  № 26/25 (із змінами), інших нормативно-правових актів та нормативно-технічних документів, що регулюють відносини та встановлюють нормативи у сферах землеустрою, містобудування, охорони навколишнього природного середовища, охорони здоров’я, озеленення територій, утримання будинків і споруд, освітлення територій. Ремонт та утримання об’єктів благоустрою міста здійснюється згідно з Порядком проведення ремонту та утримання об’єктів благо-устрою населених пунктів, затвердженим наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 23.09.2003 № 154, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 12.02.2004 за   № 189/8788 (із змінами).
(підпункт 3.1.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.1.2	Благоустрій території житлової та громадської забудови здійснюється з урахуванням інклюзивних вимог використання цієї території відповідно до затвердженої містобудівної документації, державних будівельних норм, державних стандартів, правил і норм
(підпункт 3.1.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.1.3	Благоустрій території міста включає: проведення робіт з улаштування (відновлення) твердого покриття доріг і тротуарів, обладнання пристроями безпеки руху, озеленення, очищення, водовідведення, забезпечення зовнішнього освітлення, розміщення малих архітектурних форм, зовнішньої реклами, відновлення фасадів будинків, здійснення інших заходів, спрямованих на поліпшення технічного, санітарного, екологічно безпечного та інклюзивного стану території, комфортності проживання мешканців і гостей міста, у тому числі МГН. Благоустрій здійснюється в обов’язковому порядку на всій території міста.
(підпункт 3.1.3 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.1.4	Основним методом підвищення рівня благоустрою території міста є комплексний благоустрій визначеної території (мікрорайону, кварталу, парку, бульвару, проспекту, вулиці, провулку, узвозу тощо), під час якого влаштовується або відновлюється покриття доріг і тротуарів, територія обладнується пристроями для безпеки руху, виконується озеленення та зовнішнє освітлення, розміщуються засоби зовнішньої реклами, встановлюються малі архітектурні форми, здійснюються інші заходи, спрямовані на поліпшення технічного, санітарного та екологічно безпечного стану території, покращення її естетичного вигляду.
(підпункт 3.1.4 Правил змінено, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)
3.1.5	Проектування, будівництво та реконструкція об’єктів комплексного благоустрою здійснюються на основі генерального плану міста, комплексних транспортних схем та схем організації дорожнього руху, детальних планів території, планів червоних ліній, з урахуванням природно-кліматичних умов і містобудівних особливостей міста, експлуатаційних, протипожежних, екологічних та санітарних норм і правил, умов безпеки руху транспорту та пішоходів, етапності (реконструкції, капітального ремонту), інклюзивних вимог будівництва.
(підпункт 3.1.5 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.1.6	Прийняття в експлуатацію об’єктів нового будівництва, реконструкції та капітального ремонту будівель і споруд без проведення благоустрою відповідної території забороняється.
3.1.7	Роботи з благоустрою території виконуються з дотриманням умов та нормативів щодо безпечної експлуатації інженерних мереж та технічних засобів телекомунікацій. При капітальному ремонті чи заміні інженерних мереж та технічних засобів повинні застосовуватись екологічні, енергоекономні, захищені від механічних та атмосферних впливів сучасні конструкції та матеріали. Опори повітряних мереж енергопостачання, вуличного освітлення, зв’язку та контактної мережі міського електротранспорту під час проведення комплексного благоустрою замінюються на сучасні естетичні металеві конструкції, що мають захист від корозії.

3.1.8	Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об’єктів благоустрою державної та комунальної власності, а у разі відсутності таких підприємств визначають балансоутримувачів таких об’єктів на конкурсних засадах відповідно до закону та у межах своїх повноважень. Балансоутримувача, який здійснюватиме утримання та ремонт об’єкта благоустрою, що перебуває в приватній власності, визначає власник такого об’єкта благоустрою.
3.1.9	Обслуговуюче підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об’єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації.
3.1.10	Орган місцевого самоврядування за поданням обслуговуючого підприємства чи балансоутримувача щорічно затверджує заходи з утримання та ремонту об’єкта благоустрою комунальної власності на наступний рік з обов’язковим забезпеченням у повному обсязі вимог доступності, зручності, інформативності та безпеки для користування МГН і передбачає кошти на виконання цих заходів. Орган місцевого самоврядування, обслуговуюче підприємство та балансоутримувач несуть відповідальність за виконання затверджених заходів у повному обсязі.
(підпункт 3.1.10 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.1.11	Власник (орендар) і користувачі будівлі (її частини), споруди, об’єкта торгівлі або послуг тощо, розташованої на території об’єкта благоустрою державної та комунальної власності, зобов’язані забезпечити належне утримання прибудинкової, прилеглої та закріпленої території або можуть брати пайову участь в її утриманні на умовах договору, укладеного з обслуговуючим підприємством або балансоутримувачем об’єкта благоустрою.
Типовий договір щодо пайової участі в утриманні об’єкта благоустрою затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.
3.1.12	Утримання території на умовах договору з обслуговуючим підприємством або балансоутримувачем повинно здійснюватися на належному рівні відповідно до вимог цих Правил.
3.1.13	Власник об’єкта благоустрою на об’єктах приватної власності, орган державної влади та орган місцевого самоврядування на об’єктах благоустрою державної та комунальної власності відповідно до законодавства забезпечують установлення громадських вбиралень та універсальних санітарно-гігієнічних приміщень з окремим входом для користування МГН.
(підпункт 3.1.13 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

3.2.	Обмеження при використанні об’єктів благоустрою міста
3.2.1. Загальноміські обмеження
На об’єктах благоустрою міста забороняється:
1)	здійснювати господарську діяльність з порушенням вимог чинного законодавства України у сферах землеустрою, містобудування, озеленення територій, утримання будинків і споруд, освітлення територій, а також у галузі охорони здоров’я та охорони навколишнього природного середовища;
2)	здійснювати господарську діяльність, пов’язану з утворенням небезпечних відходів і забруднюючих речовин:
а)	без погодженого з департаментом екологічної політики Дніпровської міської ради плану природоохоронних заходів для суб’єктів господарської діяльності, які розробляють заходи з благоустрою територій і зменшення негативного впливу господарської діяльності на довкілля та здійснюють вплив на довкілля в процесі своєї діяльності (здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, скидання стічних вод у водойми чи/або в каналізаційні мережі, утворення виробничих відходів, для яких показник загального утворення відходів становить більше 1000 умовних одиниць щороку);
(підпункт а) підпункту 2 підпункту 3.2.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
б)	без обліку забору та використання вод, ведення контролю за якістю та кількістю скинутих у водні об’єкти зворотних вод і забруднюючих речовин, дотримання встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води;
в)	без інструментально-лабораторних вимірювань параметрів викидів забруднюючих речовин стаціонарних і пересувних джерел та ефективності роботи газоочисних установок;
3)	здійснювати спеціальне водокористування без відповідного на те дозволу;
4)	самовільно підключатися до мереж водопостачання та водовідведення, самовільно скидати відходи, у тому числі рідкі, у мережу зливової каналізації;
5)	чинити дії або припускатися, бездіяльності, якщо це може привести до підтоплення територій, спровокувати зсувні процеси, руйнування будівель, Інженерних мереж і споруд;
6)	самовільно порушувати об’єкти благоустрою (їх частини) та/або використовувати їх не за функціональним призначенням:
а)	виконувати земляні, ремонтні, будівельні, монтажні роботи, огороджувати території загального користування та/або чинити інші дії, що супроводжуються порушенням об’єктів благоустрою міста, зміненням об’єктів благоустрою та/або погіршенням їх існуючого стану, без укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору та дозволу на порушення об’єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку;
б)	звалювати у не відведених для цього місцях сміття, всі види відходів, траву, гілки, деревину, листя, сніг;
в) 	захаращувати території загального користування (у тому числі прилеглі) сировиною, товаром, тарою, паливом, відвалами ґрунту та криги, побутовими, промисловими та будівельними відходами, брухтом; забруднювати території загального користування агресивними та небезпечними хімічними речовинами, розчинами та сполуками, паливно-мастильними матеріалами тощо;
г)	самовільно пошкоджувати або знищувати газони, квітники, дерева та кущі;
ґ) здійснювати рух і паркування автомототранспорту на газонах і в зонах зелених насаджень;
д)	 чинити дії, які спричиняють руйнування удосконаленого покриття вулично-дорожньої мережі: застосовувати автотракторну та спеціальну техніку на гусеничному ходу, заїжджати важким вантажним автотранспортом на тротуари та пішохідні доріжки, сколювати лід до твердого покриття важким інструментом із надмірним зусиллям тощо;
е)	експлуатувати трубопроводи та запірну арматуру з розривами та протіканнями, що спричиняє розмивання ґрунту, намерзання криги взимку, деформацію та руйнування вдосконаленого покриття вулично-дорожньої мережі, утворення під ним аварійно-небезпечних порожнин, руйнування будівель і споруд; експлуатувати колодязі та камери підземних інженерних мереж з відкритими люками; утримувати інженерні споруди та надземні інженерні мережі в незадовільному санітарно-технічному стані;
є) чинити дії, які заважають використанню за своїм призначенням пожежних проїздів біля будівель, споруд, інших об'єктів;
ж)	самовільно складувати будівельні матеріали, конструкції та вироби, розміщувати обладнання, вагончики тощо за межами будівельних майданчиків;
з)	розміщувати на території загального користування поза межами ділянок, відведених під ринки, торговельні та ярмаркові майданчики, без відповідного дозволу або з порушенням його умов: тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності, торговельні причепи та автофургони, палатки, лотки, виносні торговельні столи, вітрини, торговельне та холодильне обладнання, товар або його зразки, тару;
і)	влаштовувати городи, висаджувати дерева та кущі, створювати газони та квітники, якщо це не передбачено проектом благоустрою, порушує Державні будівельні норми та правила, правила охорони інженерних мереж, суперечить цільовому призначенню території;
7)	спалювати опале листя, всі види відходів, вторинну сировину;
8)	 встановлювати засоби зовнішньої реклами без дозволу, виданого в установленому порядку, або з порушенням його умов;
9)	наклеювати або розміщувати в інший спосіб оголошення, рекламні, інформаційні та агітаційні плакати, афіші, листівки тощо у спеціально не призначених для цього місцях; розвішувати інформаційно-рекламні таблички на деревах, інженерному обладнанні, спорудах вулично-дорожньої мережі, огорожах тощо; здійснювати безадресну роздачу рекламних листівок і оголошень, якщо це призводить до засмічення території міста;
10)	чинити дії, що негативно впливають на зовнішній вигляд фасадів та вхідних груп будівель і споруд, парканів, огорож і підпірних стінок, у тому числі робити написи та малюнки, розвішувати кустарні вивіски та інформаційно-рекламні таблички;
11)	ігнорувати встановлені цими Правилами обов’язки щодо належного утримання фасадів та вхідних груп будівель і споруд, парканів, огорож, підпірних стінок, а також власних, прилеглих і закріплених територій;
12)	самовільно обмежувати рух пішоходів і транспорту, встановлювати технічні засоби регулювання дорожнього руху без погодження Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області;

13)	здійснювати ремонт, обслуговування та миття транспортних засобів, машин, механізмів у не відведених для цього місцях (крім випадків проведення негайного ремонту при аварійній зупинці);
14)	кидати сміття, недопалки, папір, обгортки та залишки продуктів, тару, ганчір’я тощо мимо урн та контейнерів для відходів; висипати побутові відходи та викидати пакети з ними в урни, а не у контейнери для відходів; навмисно або по необережності підпалювати сміття в урнах та контейнерах;
15)	витрушувати одяг, ковдри, килими та інші речі, кидати предмети, виливати рідини з вікон, балконів та лоджій будинків;
16)	вигулювати тварин на дитячих і спортивних майданчиках, стадіонах, у садах, парках, скверах та квітниках, на території дитячих і навчальних закладів, закладів охорони здоров’я;
17)	випасати худобу та дресирувати тварин у не відведених для цього місцях;
18)	влаштовувати стоянки суден, катерів, інших моторних плавучих засобів у межах територій пляжів.
19)	 здійснювати господарську діяльність, експлуатацію об’єктів благоустрою, інші втручання в природне середовище і ландшафти при відсутності позитивного висновку з оцінки впливу на довкілля проектів будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) під час здійснення планованої діяльності в порядку, визначеному законодавством;
(підпункт 3.2.1 Правил доповнено підпунктом 19 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
20)	здійснювати господарську діяльність, експлуатацію об’єктів благоустрою, інші втручання в природне середовище і ландшафти, якщо не забезпечено в повному обсязі додержання екологічних умов і виконання заходів, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля проектів будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) при здійсненні планованої діяльності в порядку, визначеному законодавством;
(підпункт 3.2.1 Правил доповнено підпунктом 20 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
21)	порушувати правила складування, зберігання, розміщення, транспортування, утилізації та використання відходів;
(підпункт 3.2.1 Правил доповнено підпунктом 21 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
22)	використовувати не за призначенням контейнери та урни для збору сміття та твердих побутових відходів, у тому числі вторинної сировини;
(підпункт 3.2.1 Правил доповнено підпунктом 22 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
23)	здійснювати викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного на те дозволу, з перевищенням норм забруднення атмосферного повітря та рівня шуму, у тому числі від транспортних засобів, допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел;
(підпункт 3.2.1 Правил доповнено підпунктом 23 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
24)	утримувати в неналежному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої.
(підпункт 3.2.1 Правил доповнено підпунктом 24 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.2.2.	Обмеження (обтяження) на використання земельних ділянок, установлені законодавством
3.2.2.1.	На використання власником або землекористувачем земельної ділянки або її частини може бути встановлено обмеження (обтяження) в обсязі, передбаченому законодавством або договором. Перехід права власності або права користування земельною ділянкою не припиняє встановленого обмеження (обтяження).
3.2.2.2.	Право на земельну ділянку може бути обмежено законом або договором у випадках, передбачених Земельним кодексом України, а також інших випадках, встановлених законом.
3.2.2.3.	Правовий режим земель охоронних зон визначається законодавством України. Охоронні зони створюються:
-	навколо особливо цінних природних об’єктів, об’єктів культурної спадщини, гідрометеорологічних станцій тощо з метою охорони та захисту їх від несприятливих антропогенних впливів;
-	уздовж ліній зв’язку, електропередачі, земель транспорту, мостів, шляхопроводів, навколо промислових об’єктів для забезпечення нормальних умов їх експлуатації, запобігання ушкодженням, а також зменшення їх негативного впливу на людей, довкілля, суміжні землі та інші природні об’єкти.
3.2.2.4.	Правовий режим земель зон санітарної охорони визначається законодавством України. Зони санітарної охорони створюються навколо об’єктів, де є підземні та відкриті джерела водопостачання, водозабірні та водоочисні споруди, водоводи, об’єкти оздоровчого призначення та інші, для їх санітарно- епідеміологічної захищеності. У межах зон санітарної охорони забороняється діяльність, яка може призвести до завдання шкоди підземним та відкритим джерелам водопостачання, водозабірним і водоочисним спорудам, водоводам, об’єктам оздоровчого призначення, навколо яких вони створені.
3.2.2.5.	Правовий режим земель санітарно-захисних зон визначається законодавством України. Санітарно-захисні зони створюються навколо об’єктів, які є джерелами виділення шкідливих речовин, запахів, підвищених рівнів шуму, вібрації, ультразвукових і електромагнітних хвиль, електронних полів, іонізуючих випромінювань тощо, з метою відокремлення таких об’єктів від територій житлової забудови. У межах санітарно-захисних зон забороняється будівництво житлових об’єктів, об’єктів соціальної інфраструктури та інших об’єктів, пов’язаних із постійним перебуванням людей.
3.2.2.6.	Прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності. У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водоймищ та на островах забороняється:
1)	розорювання земель (крім підготовки ґрунту для залуження та залісення), а також садівництво та городництво;
2)	зберігання та застосування пестицидів і добрив;
3)	улаштування загонів для худоби;
4)	будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, гідрометричних та лінійних), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів;
5)	улаштування звалищ сміття, гноєсховищ, накопичувачів рідких і твердих відходів виробництва, кладовищ, скотомогильників, полів фільтрації тощо;
6)	миття та обслуговування транспортних засобів і техніки.
3.2.2.7.	На землях рекреаційного призначення забороняється діяльність, що перешкоджає або може перешкоджати використанню їх за призначенням, а також негативно впливає або може вплинути на природний стан цих земель. Порядок використання земель рекреаційного призначення визначається законом.
3.2.3.Обмеження щодо вживання тютюнових виробів
3.2.3.1.	Обмеження щодо вживання тютюнових виробів встановлені на підставі Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров’я населення».
3.2.3.2.	Забороняється куріння тютюнових виробів а також електронних сигарет і кальянів:
1)	у ліфтах і таксофонах;
2)	у приміщеннях та на території закладів охорони здоров’я;
3)	у приміщеннях та на території навчальних закладів;
4)	на дитячих майданчиках та у межах 15 метрів від них;
5)	у приміщеннях та на території спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд та закладів фізичної культури і спорту, на території парків;
6)	у під’їздах житлових будинків;
7)	у підземних переходах;
8)	у транспорті загального користування, що використовується для перевезення пасажирів;
9)	у приміщеннях закладів ресторанного господарства;
10)	у приміщеннях об’єктів культурного призначення;
11)	у приміщеннях органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ;
12)	на стаціонарно обладнаних зупинках маршрутних транспортних засобів.
3.2.3.3.	Забороняється, крім спеціально відведених для цього місць, куріння тютюнових виробів:
1)	у приміщеннях підприємств, установ та організацій усіх форм власності;
2)	у приміщеннях готелів та аналогічних засобів розміщення громадян;
3)	у приміщеннях гуртожитків;
4)	в аеропортах та на вокзалах.
3.2.3.4.	У місцях та закладах, де куріння заборонено, балансоутримувачем об’єкта (елемента) благоустрою має бути розміщена наочна інформація, яка складається з графічного знака про заборону куріння та тексту такого змісту: «Куріння заборонено!».
У спеціально відведених для куріння місцях розміщується наочна інформація, яка складається з відповідного графічного знака та тексту такого змісту: «Місце для куріння. Куріння шкодить Вашому здоров’ю!».
Власник, уповноважені ним особи або орендарі відповідних споруд чи окремих приміщень зобов’язані відвести спеціальні місця для куріння, сумарна площа яких не має перевищувати 10% загальної площі відповідної споруди чи приміщення, обладнані витяжною вентиляцією чи іншими засобами для видалення тютюнового диму, а також розмістити інформацію, наведену в попередньому абзаці.
3.2.3.5.	На час проведення масових заходів міська рада в межах відповідної адміністративної території може заборонити або обмежити куріння тютюнових виробів.
3.2.4. Обмеження щодо утримання тварин у місті
3.2.4.1.	Утримання тварин на території міста має здійснюватись відповідно до Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», згідно з Правилами утримання тварин у домашніх умовах та поводження з домашніми тваринами на території міста Дніпра, затвердженими рішенням міської ради від 13.04.2017 № 72/19.
(підпункт 3.2.4.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
3.2.4.2.	Утримання та розведення диких тварин у місті регламентується наступними нормативно-правовими актами:
-	Закон України «Про захист тварин від жорсткого поводження»;
-	Закон України «Про тваринний світ»;
-	Порядок утримання та розведення диких тварин, які перебувають у стані неволі або в напіввільних умовах, затверджений наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 30.09.2010 № 429;
-	розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.07.2010 № 1585-р (1585-2010-р) «Про затвердження переліку нормативно-правових актів з питань захисту тварин від жорстокого поводження».
Утримання диких тварин у неволі дозволяється з метою:
-	демонстрації та проведення екологічно-виховної роботи при організації дозвілля - в куточках живої природи, зоологічних парках, національних природних парках, регіональних ландшафтних парках;
-	реабілітації - в центрах порятунку та реабілітації диких тварин;
-	розведення та подальшої реінтродукції — в біосферних та природних заповідниках, національних природних парках, регіональних ландшафтних парках, центрах розведення диких тварин, зоологічних парках;
-	проведення наукових досліджень (використання в наукових цілях) - у науково-дослідних установах та зоопарках;
-	використання у видовищних заходах, при організації дозвілля - в цирках;
-	розведення для підвищення продуктивності мисливських угідь - у мисливських господарствах;
-	використання приватними особами в естетичних цілях;
-	тимчасової перетримки - в зоомагазинах та на виставках.
3.2.4.3.	Балансоутримувачі житлових будинків та обслуговуючі житлово- експлуатаційні підприємства зобов’язані:
-	вести облік собак на підвідомчій території, слідкувати за своєчасною реєстрацією (перереєстрацією) домашніх тварин та додержанням їх власниками цих Правил, передавати списки до управління ветеринарної медицини;
-	забезпечити утримання підвалів, горищ та інших підсобних приміщень закритими або обладнаними для перешкоджання проникнення туди тварин;
-	повідомляти про появлення на підвідомчій території безпритульних та хижих тварин підприємству, яке здійснює їх відновлювання;
-	ознайомлювати мешканців з Правилами утримання домашніх тварин у місті Дніпропетровську, правилами поводження з дикими тваринами, адресами та телефонами ветеринарних клінік, управління ветеринарної медицини, підприємства, яке здійснює відновлювання безпритульних тварин;
-	за погодженням служби ветеринарного нагляду виділяти місця для вигулювання домашніх тварин;
-	готувати матеріали для притягнення власників домашніх тварин до адміністративної відповідальності за порушення цих Правил.
3.2.4.4.	Регулювання чисельності безпритульних тварин у місті має здійснюватися згідно з Програмою, затвердженою рішенням міської ради від 25.07.2012 № 8/26 і подальшими програмами у цій сфері з дотриманням вимог законів України «Про захист тварин від жорстокого поводження», «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про ветеринарну медицину», «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», «Про захист населення від інфекційних хвороб», наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 28.09.10 № 425 «Про затвердження Порядку проведення заходів, необхідних для скорочення чисельності тварин, які становлять небезпеку».
3.3.	Фінансове забезпечення благоустрою міста
3.3.1	Фінансування місцевих програм з благоустрою міста проводиться за рахунок коштів відповідних місцевих бюджетів.
3.3.2	Фінансування державних програм благоустрою міста та програм з благоустрою об'єктів, які перебувають у державній власності, здійснюється за рахунок коштів державного бюджету.
3.3.3	Утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирних будинків здійснюється за рахунок коштів власників житлових і нежитлових приміщень цих будинків, отриманих як плата за надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
3.4.	Стандартизація та нормування у сфері благоустрою міста
3.4.1.	Стандартизація та нормування у сфері благоустрою міста здійснюються з метою формування інклюзивного для життєдіяльності людей середовища, в умовах якого забезпечуються захист довкілля, санітарне та епідемічне благополуччя населення, шляхом упровадження комплексу взаємопов’язаних нормативних документів, якими визначаються взаємоузго-джені вимоги до об’єктів благоустрою.
(підпункт 3.4.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

3.4.2.	У сфері благоустрою міста застосовуються стандарти, розроблені, прийняті (ухвалені), переглянуті (змінені) в порядку, встановленому законодавством України.
4.	Упорядкування територій підприємств, організацій та установ
4.1.	 Підприємства, установи, організації забезпечують благоустрій земельних ділянок, наданих їм на праві власності чи праві користування відповідно до закону.
4.2.	 Органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть передавати об’єкти благоустрою на баланс підприємствам, установам, організаціям відповідно до ст. 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів». Балансоутримувач об’єкта благоустрою повинен належно його утримувати та здійснювати своєчасний ремонт власними силами або може залучати для цього на умовах договору інші підприємства, установи, організації.
4.3.	 Підприємства, установи, організації, які розміщуються на території об’єкта благоустрою, можуть утримувати закріплену за ними територію власними силами або брати пайову участь в утриманні цього об’єкта відповідно до частини четвертої статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів».
4.4.	 Підприємства, установи, організації зобов’язані утримувати закріплені за ними на умовах договору з балансоутримувачем території в належному стані відповідно до законодавства та умов договору.
4.5.	 Межі та режим використання закріпленої за підприємствами, установами, організаціями території визначають відповідні органи державної влади та органи місцевого самоврядування залежно від підпорядкування об’єкта благоустрою.
4.6.	 Посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров’ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону.
4.7.	 Прибирання території підприємств, установ, організацій повинно включати такі заходи:
-	загальне прибирання доріг, тротуарів, доріжок між частинами території, майданчиків, території навколо адміністративних будинків та споруд;
-	своєчасне очищення від снігу та льоду тротуарів, доріжок, посипання їх інертними матеріалами;
-	промивання урн, встановлених на території;
-	збирання та перевезення твердих побутових відходів;
-	прибирання громадських туалетів;
-	доглядання за зеленими насадженнями;
-	утримування в належному стані малих архітектурних форм.

5.	Утримання споруд інженерного захисту територій від небезпечних геологічних процесів

5.1.	Утримання споруд інженерного захисту територій від небезпечних геологічних процесів (протизсувних, протиобвальних, берегозахисних споруд, споруд для захисту від підтоплення та затоплення) здійснюється відповідно до наступних нормативно-технічних документів:
-	Правила експлуатації споруд інженерного захисту територій населених пунктів від підтоплення, затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.01.2012 № 23;
-	ДЕН ВД.1 -3-97 «Інженерний захист територій, будинків і споруд від зсувів і обвалів. Основні положення»;
-	ДБН В.1.1-25-2009 «Захист від небезпечних геологічних процесів, шкідливих експлуатаційних впливів, від пожежі. Інженерний захист територій та споруд від підтоплення та затоплення».
Утримання споруд інженерного захисту територій - це комплекс взаємопов’язаних організаційних і технічних заходів із технічного обслуговування, ремонту та реконструкції зазначених об’єктів.
5.2.	Заходи з утримання споруд інженерного захисту територій вживаються балансоутримувачем споруд або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено договір про утримання відповідних споруд, планово та за приписами контролюючих органів.
5.3.	Улаштування, функціонування, експлуатація та захист споруд інженерного захисту територій від небезпечних геологічних процесів здійснюються згідно з вимогами державних будівельних норм і правил, а також з урахуванням установленого режиму використання території.
5.4.	У разі виявлення швидкоплинних небезпечних геологічних процесів, які безпосередньо впливають на функціонування та експлуатацію споруд інженерного захисту територій, до переліку робіт з їх утримання можуть бути включені роботи з протидії таким процесам.
5.5.	Прибирання територій споруд інженерного захисту територій має включати в себе:
-	загальне прибирання території;
-	своєчасне очищення від снігу та льоду, посипання інертними матеріалами та піщано-сольовою сумішшю;
-	копання та прочищення канавок, лотків для стікання води, дренажних пристроїв;
-	очищення території, зайнятої зеленими насадженнями, та такої, де було проведено заходи з агромеліорації для збільшення стійкості схилів (скосів), відповідно до загальних вимог.
5.6.	Прибирання територій споруд інженерного захисту територій необхідно проводити так, щоб забезпечувати нормальну роботу зазначених споруд, безпечний та безперервний рух транспорту та пішоходів, належний зовнішній вигляд споруд тощо.
6.	Санітарна очистка міста та поводження з відходами
6.1.	Загальні вимоги
6.1.1.	Вимоги до санітарної очистки території міста, виконання робіт з належного прибирання об’єктів благоустрою та державного санітарно-епідеміологічного нагляду у сфері благоустрою і поводження з відходами регламентуються наступними нормативно-правовими актами та нормативно-технічними документами:
-	Закон України «Про відходи»;
-	Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері поводження з відходами»;
-	Порядок виявлення та обліку безхазяйних відходів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.1998 № 1217;
-	Державні санітарні норми та правила утримання територій населених місць, затверджені наказом Міністерства охорони здоров’я України від 17.03.2011 № 145;
-	ДБН Б.2.2-6:2013 «Склад та зміст схеми санітарного очищення населеного пункту»;
-	ДСанПіН 2.2.7.029-99 «Гігієнічні вимоги щодо поводження з промисловими відходами та визначення їх класу небезпеки для здоров’я населення»;
-	Правила надання послуг з вивезення побутових відходів, затверджені постановою Кабінету міністрів України від 10.12.2008 № 1070, зі змінами, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 25.05.2011 № 541;
-	Методичні рекомендації з прибирання території об’єктів благоустрою населених пунктів, затверджені наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 07.07.2008 № 213;
-	Рекомендації із розроблення схем санітарної очистки населених пунктів, затверджені наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.01.2006 № 6;
-	Правила поводження з відходами у місті Дніпрі.
6.1.2.	Організація заходів із санітарної очистки та прибирання території міста здійснюється відповідно до затвердженої міською радою Схеми санітарної очистки м. Дніпра, яку розроблено на розрахунковий період 25 років з виділенням першочергових (5 років) та довгострокових заходів.
6.1.3.	Формування режиму поводження з відходами у місті має здійснюватися шляхом використання найбільш ефективних і безпечних технологій за мінімальних економічних витрат, найбільш вигідних схем і методів збирання, перевезення та знешкодження цих відходів з урахуванням щільності забудови, типів та наявного парку сміттєвозів і сміттєзбірників у порядку, визначеному законодавством.

6.2.	Права та обов’язки суб’єктів у сфері поводження з відходами
6.2.1.	Громадяни України, іноземці та особи без громадянства у сфері поводження з відходами мають право на:
-	безпечні для їх життя та здоров’я умови при здійсненні операцій щодо поводження з відходами;

-	одержання в установленому порядку повної та достовірної інформації про безпеку об’єктів поводження з відходами як тих, що експлуатуються, так і тих, будівництво яких планується;
-	відвідування в установленому порядку спеціально відведених місць чи об’єктів поводження з відходами;
-	участь в обговоренні питань, пов’язаних із розміщенням, проектуванням, спорудженням та експлуатацією об’єктів поводження з відходами;
-	екологічне страхування відповідно до законодавства України;
-	відшкодування шкоди, заподіяної їх здоров’ю та майну внаслідок порушення законодавства про відходи.
6.2.2.	Громадяни України, іноземці та особи без громадянства зобов’язані:
-	дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері поводження з відходами;
-	вносити в установленому порядку плату за користування послугами підприємств, установ та організацій, що займаються збиранням, зберіганням, перевезенням, знешкодженням, видаленням і захороненням відходів;
-	виконувати інші обов’язки, передбачені законодавством, щодо запобігання забрудненню навколишнього природного середовища відходами.
6.2.3.	Органи місцевого самоврядування зобов’язані забезпечувати реалізацію прав громадян у сфері поводження з відходами.
6.2.4.	Виконавчі органи районних у місті рад зобов’язані:
-	проводити з підприємствами, організаціями, установами та громадянами постійну роз’яснювальну та попереджувальну роботу щодо необхідності укладення договорів на вивезення та утилізацію побутових відходів, своєчасної оплати послуг із збирання, зберігання, перевезення, знешкодження, видалення та захоронення відходів;
-	вживати заходи адміністративного впливу за фактами засмічення території міста;
-	протидіяти утворенню стихійних звалищ і вживати заходи для їх ліквідації.

6.3.	 Безхазяйні відходи

6.3.1.	Поводження з безхазяйними відходами здійснюється відповідно до Порядку виявлення та обліку безхазяйних відходів, затвердженому Кабінетом Міністрів України (Постанова від 03.08.1998 № 1217 із змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 11.10.2002 № 1518).
6.3.2.	Визначення режиму використання безхазяйних відходів, створення постійно діючих комісій з питань поводження з безхазяйними відходами покладається на районні у місті ради, міську раду та їх виконавчі органи. Виконавчі органи районних у місті рад та міської ради ведуть облік безхазяйних відходів і несуть відповідальність за комплексне використання таких відходів, додержання умов поводження з ними та запобігання негативному впливу їх на навколишнє природне середовище і здоров’я людей.

6.4.	 Збирання сміття та відходів
6.4.1.	Збирання сміття та відходів як вторинної сировини здійснюється шляхом прибирання територій, встановлення на території, яка обслуговується, сміттєзбірників (урн, контейнерів відповідної ємності) для накопичення сміття і твердих побутових відходів та своєчасного вивезення їх вмісту.
6.4.2.	Підприємства, організації, установи, фізичні особи – підприємці та громадяни зобов’язані:
(підпункт 6.4.2 Правил змінено, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)
1)	у встановленому порядку укладати договори з виконавцем послуг з вивезення побутових відходів, здійснювати оплату послуг з поводження з побутовими відходами та забезпечувати роздільне збирання побутових відходів, якщо вони є власниками або наймачами, користувачами, у тому числі орендарями джерел утворення побутових відходів;
(підпункт 1 підпункту 6.4.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
2)	забезпечувати чистоту земельних ділянок, які знаходяться у власності або користуванні, а також прилеглих територій і територій, закріплених згідно з договором.
6.4.3.	Вивезення побутових відходів з об'єктів: житловий будинок, підприємство, установа, організація, земельна ділянка, на яких утворюються відходи (джерело утворення відходів), діяльність яких призводить до утворення відходів (виробник відходів), може здійснюватися за договором про надання комунальних послуг, що укладається фізичною або юридичною особою з юридичною особою, яка в установленому порядку визначена виконавцем послуг на вивезення побутових відходів на певній території. 
Збирання та вивезення побутових відходів у межах певної території здійснюються юридичною особою, яка уповноважена на це органом місцевого самоврядування на конкурсних засадах у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, спеціально обладнаними для цього транспортними засобами.
Колективний договір про надання комунальних послуг укладається з виконавцем комунальних послуг за рішенням співвласників (на умовах, визначених у рішенні співвласників (об’єднання співвласників багатоквартир-ного будинку) та є обов’язковим для виконання всіма співвласниками.
(підпункт 6.4.3 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
6.4.4.	Підприємства та організації, які надають послуги з утримання будинків і прибудинкових територій, житлово-будівельні кооперативи, молодіжно-житлові комплекси, об’єднання співвласників багатоквартирних будинків тощо зобов’язані:
1)	своєчасно вкладати договори на перевезення, оброблення та захоронения твердих побутових відходів (далі - ТПВ) із спеціалізованими підприємствами та організаціями;
2)	проводити інформаційно-роз’яснювальну роботу з мешканцями щодо виконання ними зобов’язань стосовно дотримання санітарних норм і правил утримання прибудинкових територій та сортування ТПВ за фракціями;
3)	обладнати контейнерні майданчики згідно з чинними нормами та вимогами п. 6.4.7 цих Правил, встановити необхідну кількість контейнерів для збирання ТПВ, враховуючи сортування відходів за фракціями;
4)	організовувати та забезпечувати регулярне миття та дезінфекцію сміт- тєприймальних камер, контейнерів, майданчиків і ніш, у яких встановлені сміттєві накопичувані.
6.4.5.	Підприємства зі збирання та перевезення ТПВ зобов’язані:
1)	вчасно (згідно з договорами та нормами накопичення ТПВ) здійснювати вивезення ТПВ з територій житлових будинків, підприємств, організацій та установ у спеціально відведені місця. Вивозити відходи з контейнерів, які розташовані на прибудинкових територіях, як правило, не раніше ніж о 7.00 і не пізніше ніж о 23.00;
2)	складати на кожну спецмашину маршрутні графіки зі схемами руху та забезпечувати їх виконання;
3)	корегувати маршрутні графіки відповідно до змінених експлуатаційних умов;
4)	у районах із садибною житловою забудовою, де будинки належать громадянам на праві приватної власності, здійснювати планово-регулярне очищення від ТПВ згідно з окремими договорами зі збирачами відходів;

6.4.6.	Контейнери для збирання та зберігання ТПВ повинні розміщуватись на спеціально обладнаних контейнерних майданчиках із зручними під’їздами для сміттєвозів. Забороняється розміщення контейнерів на тротуарах, проїзних частинах вулиць і внутрішньоквартальних проїздів та в арках будинків.
6.4.7.	Контейнерні майданчики повинні відповідати вимогам Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, а саме:
1)	мати водонепроникне тверде покриття;
2)	бути обладнані навісами та огорожею;
3)	бути ізольованими від об’єктів обслуговування населення, господарських дворів і магістральних вулиць смугою зелених насаджень шириною не менше ніж 1,5 м;
4)	не бути прохідними для пішоходів і транзитного руху транспорту;
5)	бути віддаленими від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, спортивних і дитячих майданчиків та місць відпочинку населення на відстань не менше ніж 20 м, але не більше ніж 100 м від входів до під’їздів житлових будинків, а на території садибної забудови - на відстань не менше ніж 5 м від меж присадибних ділянок зі сторони вулиць.
6.4.8.	У разі неможливості дотримання відстаней, зазначених у п. 6.4.7 цих Правил, місця розташування контейнерних майданчиків встановлюються комісією за участю посадових осіб спеціально уповноважених органів містобудування та архітектури, державної санітарно-епідеміологічної служби, представників балансоутримувача будинку та органу самоорганізації населення. Дозволяється розміщення контейнерів для зберігання побутових відходів у ізольованих, спеціально обладнаних приміщеннях будівель і споруд за умови дотримання вимог, передбачених пунктом 2.20 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць.
6.4.9.	Кількість контейнерів для зберігання ТПВ визначається чисельністю населення, що ними користується, та нормами надання послуг з вивезення побутових відходів. Сумарний об’єм контейнерів для зберігання побутових відходів повинен перевищувати фактичний об’єм їх утворення на 25 %.
6.4.10.	Термін зберігання ТПВ у контейнерах повинен бути:
-	при середньодобовій температурі -5 °С і нижче - не більше 3 діб;
-	при середньодобовій температурі від -5 °С до +5 °С - не більше 2 діб;
-	при середньодобовій температурі вище +5 °С - не більше ніж одна доба (щоденне вивезення).
6.4.11.	Якщо в’їзд сміттєвозів на прибудинкову територію тимчасово неможливий внаслідок ремонту тощо, для збору відходів у цей період необхідно використовувати переносні контейнери, які слід вивозити до місць завантаження одночасно з прибуттям сміттєвозів, а після їх звільнення негайно повертати до контейнерного майданчика.
6.4.12.	Власник контейнерів для зберігання побутових відходів зобов’язаний забезпечити їх миття та дезінфекцію засобами, дозволеними до використання МОЗ України, у літню пору року - не рідше одного разу на 10 діб, а в інші пори року - не рідше одного разу на місяць. Металеві контейнери для сміття та вторинних матеріалів фарбують щороку навесні. На контейнерах має бути трафаретний напис про власника (балансоутримувача) та номер його телефону.
6.4.13.	Збирання, зберігання, видалення та знешкодження відходів промислових підприємств, які утворюються внаслідок їх виробничої діяльності, у тому числі відходів, що є небезпечними, здійснюється відповідно до вимог Закону України «Про відходи» та інших норм і правил у сфері поводження з відходами.
(підпункт 6.4.13 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
6.4.14.	Великогабаритні відходи (старі меблі, побутова техніка, металобрухт тощо) повинні збиратися на спеціально відведених майданчиках (на контейнерних майданчиках або поруч з ними), в бункерних накопичувачах або у великогабаритних контейнерах і вивозитися спеціальними сміттєвозами чи звичайним вантажним транспортом у міру накопичення. Відходи від поточного ремонту квартир (ремонтні відходи) вивозять власники (наймачі) квартир, які можуть укладати договір про надання послуг з вивезення побутових, у тому числі великогабаритних   ремонтних відходів з виконавцем комунальних послуг.
Під час надання послуг з вивезення побутових відходів великогабаритні та ремонтні відходи у складі побутових відходів вивозяться окремо від інших видів побутових відходів.
(підпункт 6.4.14 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
6.4.15.	Опале листя, зібране на вулично-дорожній мережі міста, має бути вивезене на полігони.
Опале листя, зібране з прибудинкових (дворових) проїздів, доріжок, тротуарів, майданчиків, територій без зелених насаджень, а також квітників і газонів, необхідно компостувати або вивозити на полігони.
На прибудинкових (дворових) і внутрішньоквартальних територіях рекомендовано не збирати опале листя з-під угруповань дерев та чагарників, оскільки це призводить до винесення органічних добрив, зменшення ізоляційного шару для ґрунту. Листя має залишатися на зиму під деревами, а весною його слід неглибоко прикопати або за допомогою механізмів змішати з ґрунтом.
6.4.16.	Зібране з прибудинкових (дворових) територій листя до вивезення на полігони не більше ніж тиждень може зберігатися у бункерних накопичувачах, встановлених поряд з контейнерними майданчиками. Дозволяється додавати зібране листя до контейнерів з ТПВ (не більше ніж 1/4 об’єму контейнера), якщо при цьому не будуть порушуватися встановлені норми накопичення ТПВ.
Спалювання опалого листя категорично забороняється, оскільки провокує хвороби органів дихання, онкозахворювання та надзвичайно шкідливе для довкілля.
6.4.17.	Забороняється викидати трупи свійських тварин та птахів у контейнери для відходів. Поховання загиблих (померлих) свійських тварин та птахів повинно здійснюватись у встановленому порядку на спеціалізованому кладовищі.
6.4.18.	Забороняється спалювання всіх видів відходів на об'єктах благоустрою міста та на об’єктах поводження з відходами, не призначених для цього.
6.4.19.	Користування вигрібними ямами для зберігання рідких відходів, що утворюються в житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, та вивезення цих відходів здійснюється відповідно до пп. 2.21, 2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць.
6.4.20.	У місцях масового зібрання людей (парки, сквери, торгово-розважальні та спортивні комплекси, транспортні вузли тощо) повинні влаштовуватись громадські вбиральні відповідно до вимог санітарного законодавства. Забороняється будівництво громадських вбиралень, каналізованих на вигріб.
За погодженням державної санітарно-епідеміологічною служби на період проведення масових громадських заходів (мітинги, концерти, спортивні змагання тощо) місця їх проведення необхідно додатково забезпечити контейнерами для зберігання побутових відходів та мобільними (пересувними) санітарно- технічними приладами (вбиральні, умивальники) із запасами питної води та герметичними ємностями для збору рідких відходів з розрахунку на чисельність громадян, що беруть участь у заходах, за нормами утворення відходів і водоспоживання.
6.4.21.	Місця відпочинку та масового зібрання людей (парки, сквери, ринки, аеропорт, вокзали, автостанції, транспортні вузли тощо) для зручності та проінформованості відвідувачів, користувачів, пасажирів повинні бути забезпечені графічною інформацією з піктограмою міжнародного символу доступності щодо розташування на їх території громадських туалетів та поруч з ними універсальних санітарно-гігієнічних приміщень з окремим входом для користування МГН.
(підпункт 6.4.21 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
6.4.22.	На території кожного підприємства, установи, організації, на вокзалах, причалах, ринках, пляжах, в аеропорту, парках, скверах, садах, зонах відпочинку, біля установ культури, освіти, медицини, біля підприємств сфери споживчого ринку, послуг, розваг, ресторанного бізнесу, банківської сфери тощо, біля тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, входів до метрополітену, на зупинках громадського транспорту та в інших місцях масового перебування громадян повинні бути встановлені урни для сміття. Урни повинні очищатися від сміття щоденно в міру їх заповнення та утримуватися в належному санітарному і технічному стані.
Вимоги щодо дислокації та кількості встановлення урн наведені в Прави-лах поводження з відходами у місті Дніпрі.

6.5.	Прибирання території міста

6.5.1.	Роботи з прибирання території міста проводяться відповідно до цих Правил, інших нормативно-правових актів, галузевих технологічних рекомендацій.

6.5.2.	Роботи з прибирання території поділяються на літні та зимові, складаються з систематичних та періодичних операцій.
Систематичні роботи з літнього прибирання включають у себе:
-	 підмітання, очищення та миття об’єктів благоустрою;
-	перевезення вуличного змету.
Періодичні роботи з літнього прибирання включають у себе:
-	прибирання залишків технологічних матеріалів, що застосовувалися для зимового утримання доріг;
-	прибирання наносів ґрунту після зливових дощів;
-	очищення відстійників дощоприймальних колодязів та труб зливостоку;
-	прибирання ділянок, прилеглих до будівельних майданчиків;
-	згрібання та перевезення опалого листя;
-	поливання дорожнього покриття в спеку.

6.5.3.	Межі прибирання територій між підприємствами, установами, організаціями та присадибними ділянками громадян визначають виконавчі органи районних у місті рад з урахуванням правовстановлюючих документів на землю та виду прилеглих територій, зі складанням погоджених схем прибирання.

6.5.4.	Прибирання території міста проводиться двічі на добу з урахуванням природного освітлення в залежності від пори року:
-	у весняно-літню пору року: перше прибирання - з 5.00, друге прибирання - до 20.00;
-	в осінньо-зимову пору року: перше прибирання - з 6.00, друге прибирання-до 17.00.
На головних магістралях та вулицях з інтенсивним рухом транспорту роботи з прибирання територій виконуються в нічний час, з 23.00 до 6.00.

6.5.5.	Прибирання прибудинкових територій, місць масового перебування людей (підходи до вокзалів, станцій метрополітену, ринків, сезонних торговельних майданчиків, місць проведення масових зібрань та заходів на час їх проведення тощо) виконується протягом всього робочого дня. Прибирання територій кладовищ, меморіалів, братських поховань тощо проводиться із залученням громадськості, підприємств, установ, організацій на умовах договору та відповідно до встановленого порядку.

6.5.6.	Роботи з прибирання території дитячих, спортивних, господарських майданчиків, дворів, доріг, тротуарів, внутрішньоквартальних проїздів здійс-нюються спеціалізованою малогабаритною (самохідною або ручною) прибираль-ною технікою з робочою шириною охоплення до 1,5 м. Тротуари, шириною понад 3,5 м, а також внутрішньоквартальні проїзди і двори слід прибирати маши-нами, призначеними для прибирання проїжджої частини вулиць (при задовільній несучій спроможності покриттів). Місця, недоступні для прибиральної техніки, прибираються вручну до початку роботи прибиральної техніки на вулицях міста.

6.5.7.	Профілактичний огляд та очищення люків і колодязів зливової каналізації проводяться їх балансоутримувачами не менше одного разу на квартал, а колодязів, які попереджають потрапляння дощової води до станцій метрополітену, підземних пішохідних переходів і автомобільних паркінгів, або розміщених у низинних місцях - не рідше одного разу на місяць. Забороняється викидати зметене та побутове сміття в люки та колодязі зливової каналізації.

6.5.8.	Після формування крон дерев або видалення дерев на магістральних та центральних вулицях вивезення гілля та деревини здійснюється протягом робочого дня, а з вулиць другорядного значення та прибудинкових територій - протягом двох діб. Повалені дерева вивозить балансоутримувач (власник): з вулично-дорожньої мережі міста, від фасадів будинків та з прибудинкових територій, від повітряних електромереж, які знаходяться під напругою - негайно, з інших територій - протягом двох діб з часу виявлення.

6.5.9.	На внутрішньоквартальних і дворових територіях не рекомендовано збирати опале листя з-під угруповань дерев та чагарників. Листя має залишатися на зиму під деревами, а весною його слід неглибоко прикопати або за допомогою механізмів змішати з ґрунтом.

6.5.10.	Вивезення зрізаного асфальту при проведенні ремонтних робіт на вулично-дорожній мережі міста здійснює виконавець робіт: на головних магістралях міста - негайно (під час роботи), а на інших вулицях та прибудинкових територіях - протягом доби.
6.5.11.	В літній період прибирання, підмітання, миття та поливання території проводиться вручну (зі спеціальних водогінних систем) чи за допомогою спецмашини в ранкові або пізні вечірні години. Після закінчення миття проїзної частини здійснюється миття тротуарів. Час прибирання повинен бути узгоджений з графіком роботи поливально-мийних машин.
6.5.12.	Осад, зібраний з оглядових колодязів, каналізаційних систем та мереж дощовідведення, вивозиться з місця проведення профілактичних робіт протягом доби.
6.5.13.	Роботи із зимового прибирання різняться за ступенем важливості та черговості виконання робіт.
В першу чергу рекомендується проводити оброблення покриття матеріалами, що запобігають утворенню ожеледі та сприяють її ліквідації, згрібання та підмітання снігу, розчищення снігових валів.
Потім рекомендується проводити формування снігового валу, видалення снігу, зачищення покриття в місцях розміщення снігового валу після його видалення, сколювання та видалення льоду і сніжно-льодового накату, підмітання (за тривалої відсутності снігопаду).
6.5.14.	В зимовий період очищення дахів від снігу та бурульок проводиться негайно, з дотриманням заходів безпеки пішоходів, не допускаючи пошкодження елементів будинків і споруд, зелених насаджень, електромереж, рекламних конструкцій тощо. Необхідно огороджувати небезпечні місця на тротуарах, переходах, виставляти вартових. Сніг та бурульки, що зняті з дахів, необхідно збирати на купи та протягом доби вивозити.
6.6.	Транспортування відходів (крім токсичних та особливо небезпечних), сипких матеріалів та щебеню

6.6.1.	Транспортування відходів (крім токсичних та особливо небезпечних) здійснюється за погодженням балансоутримувачів автошляхів, мостів, шляхопроводів та Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області, за умови тентування автомобіля, інших умов, передбачених вимогами законодавства України.
6.6.2.	Контроль за транспортуванням відходів (крім токсичних та особливо небезпечних) здійснює Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, яке щотижня передає до департаменту екологічної політики Дніпровської міської дали інформацію стосовно правопорушників з метою вжиття заходів адміністративного впливу за порушення вимог цих Правил.
(пункт 6.6.2 Правил зі змінами, внесеними рішенням від 25.09.2019 № 118/48)

6.6.3.	При виконанні на території міста будь-яких ремонтно-будівельних робіт, пов’язаних з утворенням будівельних відходів та залишків ґрунту, забудовник повинен укласти договір про вивезення та утилізацію будівельних відходів із спеціалізованим підприємством та сповістити про це департамент екологічної політики Дніпровської міської ради та департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради.
7.	Утримання вулично-дорожньої мережі міста
7.1.	Загальні вимоги
7.1.1.	Власники або балансоутримувачі об’єктів благоустрою вулично- дорожньої мережі міста забезпечують планування, фінансування, розробку і затвердження проектно-кошторисної документації, організацію та проведення робіт з ремонту та утримання вулиць і доріг міста відповідно до таких нормативно-технічних документів:
-	Єдині правила ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 30.03.1994 № 198;
-	Технічні правила ремонту і утримання вулиць та доріг населених пунктів, затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 14.02.2012 № 54;
-	Технічні правила ремонту та утримання автомобільних доріг загального користування України П-Г.1-218-113:2009, затверджені наказом Державної служби автомобільних доріг України від 01.07.2009 № 320;
-	Порядок проведення ремонту та утримання об’єктів міського благоустрою, затверджений наказом Держжитлокомунгоспу України від 23.09.2003  № 154;
-	ДБН В.2.3-5-2001 «Споруди транспорту. Вулиці та дороги населених пунктів»;
-	ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану»;
-	ДСТУ 3090-95 «Безпека дорожнього руху. Організація робіт з експлуатації міських вулиць та доріг. Загальні положення»;
-	Інструкція по утриманню і ремонту штучних споруд в містах і селищах міського типу.
7.1.2.	Власники та балансоутримувачі об’єктів благоустрою вулично- дорожньої мережі міста зобов’язані:
-	своєчасно та якісно виконувати роботи з поточного ремонту та експлуатаційного утримання вулично-дорожньої мережі міста відповідно до вищезазначених нормативно-технічних документів, з дотриманням норм і стандартів безпеки дорожнього руху;
-	постійно контролювати експлуатаційний стан усіх елементів вулично- дорожньої мережі міста, негайно усувати виявлені пошкодження та перешкоди дорожньому рухові, а за неможливості це зробити - забезпечити їх невідкладне позначення дорожніми знаками, сигнальними, огороджувальними та направляючими пристроями відповідно до чинних нормативів або припинити (обмежити) дорожній рух у встановленому порядку;
-	контролювати якість дорожніх ремонтно-будівельних робіт, що виконуються підрядними організаціями;
-	вирішувати питання забезпечення експлуатації дорожніх об’єктів у надзвичайних ситуаціях, за несприятливих погодно-кліматичних умов, у разі деформації та пошкодження елементів дорожніх об’єктів, аварії на підземних комунікаціях або виникнення інших перешкод дорожньому рухові;
-	спільно з Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області аналізувати стан аварійності на дорожніх об’єктах, виявляти аварійно небезпечні ділянки та місця концентрації дорожньо-транспортних пригод, розробляти і здійснювати заходи щодо вдосконалення організації дорожнього руху для усунення причин скоєння ДТП;
-	сповіщати громадськість про закриття або обмеження дорожнього руху, стан дорожнього покриття, рівень аварійності на окремих ділянках, погодно- кліматичні та інші умови;
-	забезпечувати дотримання вимог безпеки дорожнього руху під час виконання дорожньо-експлуатаційних і дорожньо-ремонтних робіт;
-	вимагати від користувачів об’єктів благоустрою вулично-дорожньої мережі міста дотримання правил користування ними.

7.1.3.	Власники та балансоутримувачі об’єктів благоустрою вулично- дорожньої мережі міста забезпечують утримання об’єктів з необхідною кількістю машин, механізмів, спеціалізованої техніки, посипних матеріалів та реагентів.

7.1.4.	Види робіт з поточного ремонту та експлуатаційного утримання вулиць, доріг і споруд на них, терміни їх виконання, склад і обсяги для кожної вулиці, дороги та окремої дорожньої споруди встановлюються відповідно до класифікації робіт з ремонту та утримання з урахуванням результатів обстежень та оцінки їхнього фактичного стану. Роботи з експлуатаційного утримання вулиць, доріг і дорожніх споруд включають технічний нагляд за ними для своєчасного виявлення та усунення дефектів, забезпечення роботи елементів вулиць і споруд у різні періоди року, утримання їх в експлуатаційному стані.

7.1.5.	Роботи з реконструкції ділянок вулично-дорожньої мережі міста та окремих її елементів згідно з погодженою в установленому порядку проектно- технічною документацією проводяться відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору, на підставі дозволу на порушення об’єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку. Улаштування на вулично-дорожній мережі міста в’їздів, під’їзних доріг, майданчиків і «кишень» для паркування транспортних засобів згідно з погодженою в установленому порядку проектно-технічною документацією, але не у складі затверджених проектів будівництва чи реконструкції об’єктів або ділянок вулично-дорожньої мережі, потребує розпорядження міського голови.

7.1.6.	Власники та балансоутримувачі об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг, інших об’єктів масового відвідування зобов’язані в установленому порядку влаштовувати та утримувати в належному стані місця для паркування транспортних засобів, безпечні та зручні пішохідні доріжки та тротуари поряд із зазначеними об’єктами відповідно до ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд».
(підпункт 7.1.6 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
7.1.7.	Власники, балансоутримувачі та користувачі земельних ділянок, що межують з червоними лініями міських вулиць і доріг, зобов’язані:
-	утримувати в належному стані виїзди з цих ділянок, запобігати винесенню на дорожні об’єкти сміття, землі, каміння тощо;
-	на територіях житлової забудови садибного типу запобігати виходу худоби та свійської птиці на дорожні об’єкти.

7.2.	Порядок утримання вулиць, доріг та споруд на них
7.2.1.	Прибирання балансових доріг виконують їх балансоутримувачі, визначені органом місцевого самоврядування, або підприємства, установи, організації, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір. Ремонт балансових вулиць, доріг і споруд на них, у тому числі ремонт твердого покриття, колесовідбійних стрічок і направляючих огорож, нанесення горизонтальної дорожньої розмітки виконують їх балансоутримувачі, інші дорожньо- будівельні підприємства відповідно до закріплення, затвердженого виконкомом Дніпропетровської міської ради. Забезпечує виконання департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради.
7.2.2.	Утримання позабалансових вулиць, провулків, узвозів, доріг і споруд на них виконують комунальні, дорожньо-будівельні та інші підприємства відповідно до закріплення, затвердженого виконкомом Дніпропетровської міської ради та виконкомами районних у місті рад. Забезпечують виконання департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради, відділи комунального господарства районних у місті рад згідно з розподілом, затвердженим виконкомом міської ради.
7.2.3.	Прибирання тротуарів вулиць, проспектів, набережних, узвозів і провулків, а також пішохідних алей бульварів виконують комунальні житлово- експлуатаційні підприємства, балансоутримувачі (власники) та орендатори будівель, споруд, будівельних майданчиків і земельних ділянок, які знаходяться на першій лінії зазначених вулиць, проспектів, провулків та узвозів. Забезпечують виконання: департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради, департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, відділи комунального господарства районних у місті рад згідно з розподілом, затвердженим виконкомом міської ради.
7.2.4.	Утримання внутрішньоквартальних доріг, проїздів і споруд на них виконують балансоутримувачі об’єктів, до яких ведуть ці дороги та проїзди, а також комунальні, дорожньо-будівельні та інші підприємства відповідно до закріплення, затвердженого рішеннями виконкомів районних у місті рад. Забезпечують виконання відділи комунального господарства районних у місті рад.
7.2.5.	Утримання трамвайних колій та опор контактної мережі, прибирання та скіс трави в зоні відокремлених від проїзної частини вулиць і доріг трамвайних полотен, на території, прилеглій до окремо розташованих диспетчерських пунктів, усередині кільця розвороту кінцевих зупинок трамвайних і тролейбусних маршрутів, а також очищення та щоденне миття трамваїв і тролейбусів здійснює їх балансоутримувач. Забезпечує виконання департамент транспорту та транспортної інфраструктури Дніпровської міської ради.
7.2.6.	Утримання зони залізничних колій у межах відчуження (зі схилами, насипами, переїздами, переходами через колії, залізничними платформами тощо) здійснюють балансоутримувачі цих колій.
7.2.7.	Утримання зупинок міського пасажирського електротранспорту, відокремлених від вуличних тротуарів, здійснюють балансоутримувач електротранспорту, балансоутримувачі зупиночних комплексів. Прибирання зупинок міського пасажирського електротранспорту, суміщених з вуличними тротуарами, виконують балансоутримувачі зупиночних комплексів, а у разі відсутності останніх - підприємства та організації, які прибирають суміжні ділянки тротуару. Забезпечують виконання: департамент транспорту та транспортної інфра-структури Дніпровської міської ради, департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради.
7.2.8.	Прибирання кінцевих зупинок міського пасажирського автотранспорту здійснюють організації-перевізники, підприємці-перевізники, балансоутримувачі зупиночних комплексів (у разі відсутності останніх - власники, балансоутримувачі та користувачі об’єктів сфери споживчого ринку та послуг, розташованих на суміжних ділянках тротуару). Забезпечує виконання департамент транспорту та транспортної інфраструктури Дніпровської міської ради. Організації-перевізники та підприємці-перевізники здійснюють очищення та щоденне миття автобусів і маршрутних таксі.
7.2.9.	Утримання території під шляхопроводами, мостами, віадуками та їх відкосів здійснює балансоутримувач шляхопроводів, мостів, віадуків.
7.2.10.	Режим (періодичність) літнього прибирання вулично-дорожньої мережі міста встановлюється відповідно до інтенсивності руху транспорту. Пропонується наступна періодичність прибирання твердого покриття, яка може корегуватись у залежності від дії природно-кліматичних факторів.

Об’єкти	Інтенсивність руху (авто за добу)	Періодичність
прибирання	
			
Вулиці, проспекти, площі, узвози, провулки та дороги міста	ДО 1 тис.	1 раз на тиждень	
	1-2 тис.	2 рази на тиждень	

	2-4 тис.	1 раз на дві доби	

Проїзди до діючих будівельних та технологічних майданчиків	4-8 тис.	1 раз на добу	
	8-12 тис.	2 рази на добу	
	12-20 тис.	3 рази на добу	
	ненормована	2 рази на добу	
Проїзди до комунально- побутових об'єктів	ненормована	1 раз на дві доби	
Проїзди до житлових та громадських будинків	ненормована	1 раз на добу	

7.2.11.	Основною операцією під час літнього утримання є підмітання з подальшим вивозом сміття. Підмітання здійснюється вдень від 7.00 до 21.00. Дорожнє покриття, зволожене внаслідок дощу або миття, підмітається після висихання.
7.2.12.	Прибирання вулиць та доріг міста способом миття застосовується там, де є система закритого зливостоку.
7.2.13.	При температурі повітря вище 25°С рекомендується проводити поливання дорожнього покриття з витратою води 0,2 - 0,3 л/м2.
Миття магістральних вулиць і проспектів слід проводити вночі з 23.00 до 6.00, а вдень виконувати тільки миття лотків проїзної частини. Миття інших вулиць може виконуватись як вдень, так і вночі. Миття внутрішньоквартальних проїздів і тротуарів виконується тільки вдень з 7.00 до 19.00.
7.2.14.	Не рекомендується мити тротуари та внутрішньоквартальні проїзди, які не обладнані поребриком або бордюром, а також тротуари, покриті плиткою без заповнених стиків.
7.2.15.	Забороняється мити дорожнє покриття, якщо температура повітря становить 0 °С і нижче.
7.3.	Зимове утримання вулично-дорожньої мережі міста
7.3.1.	До зимового утримання вулично-дорожньої мережі належать такі види робіт: очищення твердого покриття від снігу, сколювання криги, видалення снігу та льоду, ліквідація ожеледі та боротьба зі слизькістю.
7.3.2.	У випадках, коли середня інтенсивність руху транспортних засобів не перевищує 120 одиниць на годину на кожну смугу руху, а також під час снігопадів інтенсивністю до 5 мм/год. (за висотою шару неущільненого снігу), снігоочищення проводиться тільки плужно-щітковими снігоочисниками без застосування хімічних реагентів.
7.3.3.	Очищення проїзної частини без застосування хімічних реагентів слід починати не пізніше ніж через 0,5 години після початку снігопаду і повторювати через 1,5-2 години, в міру накопичення снігу. Після закінчення снігопаду необхідно згребти сніг та підмести проїзну частину.
7.3.4.	Щільність посипання дорожнього покриття під час обробки технологічними матеріалами повинна відповідати встановленим нормам, у залежності від температури повітря.
7.3.5.	Під час снігопадів інтенсивністю понад 30 мм/год. сніг слід згрібати та підмітати окремо. Роздільне згрібання та підмітання снігу раціональне у випадках, коли процес снігоочищення складається з двох і більше циклів.
7.3.6.	Підгортання (збирання на купи) снігу повинно здійснюватись циклами технологічних етапів, а вивезення його з головних магістралей повинно бути завершене не пізніше двох діб після закінчення снігопаду. Залежно від ширини вулиць і характеру руху на них вали можуть укладатися з однієї або з двох сторін проїзної частини, вздовж тротуарів, не далі як 40 см від бордюру, залишаючи достатній прохід для пішоходів. У разі вкладання снігових валів необхідно залишати підходи до будівель і до ліхтарів вуличного освітлення, вільні проїзди та проходи для пішоходів, в’їзди на перехрестя вулиць, у подвір’я. Вивозити сніг необхідно у місця, визначені виконкомами районних у місті рад.
7.3.7.	Під час зимового прибирання вулично-дорожньої мережі міста забороняється:
-	переміщувати сніг з проїзної частини на тротуари, ділянки та смуги зелених насаджень, а також скидати його у водойми;
-	скидати сніг з тротуарів на проїзні частини вулиць, крім як безпосередньо перед механізованим прибиранням проїзної частини;
-	утворювати вали снігу в зоні перехресть, пішохідних переходів, зупинок громадського транспорту;
-	скидати піщано-соляні суміші та реагенти або сніг із ними на газони, квітники, територію зелених насаджень.
7.3.8.	Очищення твердого покриття дороги від шару сніжно-льодового накату або льоду рекомендується виконувати таким чином:
а)	шар обробити кристалічними хімічними реагентами (оптимальний розмір кристалів реагентів 7-10 мм) за нормою 200 - 300 г/м2 ;
б)	через 3-5 годин після розподілу реагентів шар сніжно-льодового накату або льоду сколоти автогрейдером, який обладнано гребінчастим ножем або сколювачем-розпушувачем.
Хімічні реагенти повинні мати висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи щодо безпечності їх застосування для людей.
7.3.9.	Якщо товщина шару сніжно-льодового накату або льоду перевищує 20 мм, цикл робіт повторюють до повного очищення дорожнього покриття. Після завершення робіт сколотий лід підгортають або вкладають у вал з тим, щоб потім навантажити до самоскидів і вивезти на снігозвалище.
7.3.10.	Для боротьби з ожеледицею слід застосовувати профілактичний метод, який запобігає утворенню ожеледиці, та метод пасивного впливу, який підвищує зчіпні якості обледенілого покриття.
7.3.11.	Профілактичне оброблення дорожнього покриття слід здійснювати за 1 - 2 години до прогнозованого виникнення ожеледиці при нормі посипання реагентів 15-20 г/м2. Оброблення реагентами слід починати з менш завантажених вулиць, щоб вулиці з інтенсивним рухом транспорту, а також ділянки зі схилами були оброблені безпосередньо до початку утворення ожеледиці. Для профілактичного оброблення дорожнього покриття доцільно застосовувати рідкі хімічні реагенти за нормою в перерахунку на масу сухого матеріалу.
7.3.12.	У разі пасивного методу боротьби з ожеледицею дорожнє покриття обробляють піщано-соляною сумішшю за нормою 200 - 300 г/м2. На схилах, зупинках громадського транспорту, перехрестях та інших місцях з можливою необхідністю екстреного гальмування норма оброблення може бути доведена до 500 г/м2. Оброблення повторювати через 2-3 години, якщо зберігається льодова плівка.
7.3.13.	Застосування хімічних реагентів під час зимового утримання вулиць та доріг з цементно-бетонним покриттям дозволяється лише через 1,5 року після його будівництва, якщо в цементних бетонах застосовувалися повітря- залучаючі добавки, а при їх відсутності - через 3 роки.

7.3.14.	Сніг з тротуарів та внутрішньоквартальних проїздів має прибиратися механічним способом або вручну без застосування хімічних реагентів. Для забезпечення безпеки пішоходів сніг під час ручного прибирання тротуарів необхідно прибирати повністю. Якщо на тротуарі відсутнє удосконалене покриття, то під час прибирання рекомендується залишати шар снігу для подальшого ущільнення.
7.3.15.	Очищення тротуарів та внутрішньоквартальних проїздів вдень слід починати після проходження певного часу від початку снігопаду. Сніг, який щойно випав, не рекомендується прибирати вночі (від 22.00 до 6.00), оскільки в цей час він практично не ущільнюється.
7.3.16.	Для боротьби з ожеледицею і слизькістю на тротуарах і внутрішньоквартальних проїздах слід використовуючи пісок без домішок солі за нор-мою 200 - 300 г/м2 . На зупинках громадського транспорту, ділянках зі схилами та сходинками норму посипання збільшують до 400 - 500 г/м2. В окремих випадках обледенілі або покриті сніжно-льодовим накатом внутрішньоквартальні проїзди допускається посипати піщано-соляною сумішшю з вмістом солі 3 %. Обробка покриття тротуарів і внутрішньоквартальних проїздів повинна бути закінчена протягом 1,5 години після початку утворення слизькості покриття.
7.3.17.	Під час сухої погоди, коли на дорожніх покриттях відсутні сніжно- льодові відкладення, можливе їх підмітання. У цих випадках користуватися системою мокрого знепилювання робочої зони підмітально-прибиральних машин можна лише при плюсовій температурі повітря.
7.3.18.	Зимове прибирання місць паркування автотранспорту здійснюється оператором паркування.

8.	Утримання зелених насаджень на об’єктах благоустрою - територіях загального користування

8.1.	Утримання зелених насаджень та прибирання об’єктів зеленого господарства на території об’єктів благоустрою регламентовано Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженими наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 № 105, а утримання міських лісів - Лісовим кодексом України.
8.2.	Охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах міста під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і підземних кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв.
8.3.	Охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об’єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюється за рахунок коштів міського та районних бюджетів залежно від підпорядкування об’єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку.
8.4.	Видалення зелених насаджень здійснюється згідно з чинним законодавством України, іншими діючими нормативно-правовими актами та ордером на видалення зелених насаджень, а на території державного лісового фонду – на підставі лісорубних квитків, оформлених у встановленому порядку.
(підпункт 8.4 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
8.5.	Не потребує отримання дозволу (ордера) на видалення зелених насаджень виконання робіт на підставі одного з наступних документів:
-	будівельного паспорта об’єкта, будівництво якого не потребує реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об’єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, після направлення останньому повідомлення замовника про початок виконання будівельних робіт;
-	декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої органом державного архітектурно-будівельного контролю;
-	дозволу на виконання будівельних робіт, виданого замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю;
-	акта обстеження зелених насаджень у разі видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев.
8.6.	Відновна вартість видалених зелених насаджень сплачується до прийняття об’єкта в експлуатацію. Розмір відновної вартості видалених зелених насаджень зменшується на суму, передбачену в проектній документації на озеленення території.
8.7.	Негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров’ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб.
8.8.	Відповідальними за проведення інвентаризації зелених насаджень, в межах повноважень, визначених законодавством, є органи місцевого самоврядування, балансоутримувачі, власники чи користувачі земельних ділянок, підприємства, організації, установи, на території яких розташовані зелені насадження.
8.9.	Догляд за зеленими насадженнями в місцях загального користування повинен проводитися спеціалізованими підприємствами зеленого господарства, визначеними відповідальними органами місцевого самоврядування, які укомплектовані спеціальною технікою, механізмами, кваліфікованим персоналом, на умовах договору з балансоутримувачем.
8.10.	Відповідно до затвердженої містобудівної документації, погодженої з департаментом екологічної політики Дніпровської міської ради, на території об’єктів зеленого будівництва можуть бути розташовані будівлі та споруди торговельного, соціально-культурного, спортивного та іншого призначення некапітального характеру.
(підпункт 8.10 зі змінами, внесеними рішенням від 25.09.2019 № 118/48)
8.11.	Кожен власник, балансоутримувач, користувач тимчасової споруди, яка розміщена в зеленій зоні, повинен мати схему благоустрою зазначеної зони.
8.12.	Відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними у межах міста є:
1)	за балансові зелені насадження - їх балансоутримувачі, визначені органом місцевого самоврядування;
2)	за позабалансові зелені насадження:
-	на території вулично-дорожньої мережі міста (перед будівлями до проїзної частини), на дворових, прибудинкових і прилеглих внутрішньокварталь- них територіях - власники (балансоутримувачі) та орендарі будівель і споруд;
-	на інших об’єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об’єктів;
-	на об’єктах благоустрою приватної чи колективної власності - власники або користувачі цих об’єктів;
-	на територіях підприємств, установ, організацій, а також на прилеглих і закріплених за ними територіях (у т.ч. санітарно-захисних зонах) - ці підприємства, установи, організації;
-	на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники (користувачі) цих ділянок;
-	у приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі.
8.13.	Відповідальні за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними зобов’язані:
1)	проводити своєчасне обрізування гілок дерев у радіусі 1 м від дротів під струмом, а також тих гілок, що закривають світлофори, дорожні знаки, покажчики вулиць та будинків;
2)	проводити регулярне знищення бур’янів, періодичне косіння травостою на газонах та у зонах зелених насаджень природного або штучного походження; максимальна висота травостою та висота скошування встановлені         п. 9.5.5.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, скошена трава повинна бути прибрана протягом 3 діб;
3)	проводити систематичне розпушування пристовбурних лунок під деревами та чагарниками, а також регулярний полив деревно-чагарникових порід протягом всього вегетаційного періоду (2 — 3 рази на місяць);
4)	проводити полив зелених насаджень зранку, не пізніше 9.00, або у вечірній час, після 18.00; рекомендована норма поливу дерев: 50-60 л/м2 для супіщаних ґрунтів, 60 - 80 л/м2 для суглинних ґрунтів, 20 - 30 л/м2 для газонів; забороняється поливати зелені насадження, якщо температура повітря нижча або дорівнює 0 °С;
5)	своєчасно видаляти аварійні, сухостійні та фаутні дерева на підставі акта обстеження зелених насаджень, що складається відповідною комісією;
6)	негайно видаляти аварійні та сухостійні дерева в разі, якщо їх стан загрожує життю, здоров’ю та майну громадян або здатен нанести збитки юридичним особам, з подальшим оформленням акта обстеження зелених насаджень;
7)	систематично видаляти самосійні дерева (дерева з кореневою шийкою до 5 см видаляються без відшкодування відновної вартості); постійно знімати омелу з дерев;
8)	встановлювати декоративну захисну огорожу в місцях постійного ушкодження газонів, лунки дерев прикривати декоративними металевими решітками або влаштовувати по периметру декоративну огорожу;
9)	реалізовувати заходи із запобігання виникненню осередків пошкодження зелених насаджень шкідниками та ураженню їх хворобами, а також боротьби з ними;
10)	при необхідності виконання ремонту інженерних мереж, заявленою власником цих мереж, за власні кошти терміново видаляти зелені насадження, які знаходяться в охоронних зонах мереж і перешкоджають проведенню ремонтних робіт,
8.14.	Власники (балансоутримувачі) та орендарі будівель, споруд і майданчиків сфери споживчого ринку, ресторанного бізнесу, відпочинку, побутових та інших послуг, розміщених на території парків та їх буферних зон, скверів, пляжів, прибережних зон відпочинку та на межі з ними, зобов’язані регулярно здійснювати прибирання та квіткове оформлення об’єктів і прилеглої території, своєчасно виконувати вимоги балансоутримувачІв відповідних об’єктів благоустрою в частині збереження та відновлення зелених насаджень, підтримання санітарної та пожежної безпеки на території об’єктів, на прилеглій та закріпленій території.
8.15.	Власники (балансоутримувачі) та орендарі будівель, споруд і майданчиків сфери споживчого ринку, ресторанного бізнесу, відпочинку, побутових та інших послуг, розміщених на території лісів і лісопарків або на межі з ними, зобов’язані:
1)	регулярно здійснювати прибирання території об’єктів, прилеглої та закріпленої території;
2)	встановити контейнери для побутових відходів у необхідній кількості на межі з лісовим (лісопарковим) масивом та забезпечувати своєчасне вивезення відходів;
3)	дотримуватись вимог Державного підприємства «Дніпровське лісове господарство» щодо збереження та відновлення зелених насаджень, підтримання санітарної та пожежної безпеки на території об’єктів, на прилеглій та закріпленій території; у разі необхідності створювати протипожежний розрив і мінералізовану смугу між своїми об’єктами та лісовим (лісопарковим) масивом, розміри яких узгоджувати з Державним підприємством «Дніпровське лісове господарство», підтримувати їх у належному стані, а також улаштувати пожежний гідрант або пожежний резервуар для води ємністю не менше ніж 100 куб. м,
8.16.	На території об’єктів благоустрою зеленого господарства забороняється:
1)	рух та паркування автомобілів, мотоциклів і мопедів (крім спеціального технологічного транспорту);
2)	закопування будь-яких будівельних відходів, складування будівельних матеріалів, конструкцій, обладнання;
3)	звалювання будь-яких відходів, снігу, криги, складування скошеної трави, опалого листя, гілок, деревини у спеціально не відведених для цього місцях;
4)	випасання свійських тварин, вигулювання та дресирування тварин, верхова їзда у спеціально не відведених для цього місцях;
5)	спалювання сухої рослинності, розпалювання багаття та порушення інших правил пожежної безпеки;
6)	засипання листям стовбурів дерев, змітання опалого листя в лотки во- довідведення;
7)	підвішування на деревах гамаків, гойдалок, мотузок для сушіння білизни, забивання в стовбури цвяхів, прикріплення засобів зовнішньої реклами, електричних дротів, колючого дроту та інших огорож, що можуть пошкодити дерева;
8)	викопування дерев, чагарників та квітів;
9)	самовільне, без дозволу власника (балансоутримувача) об’єкта благоустрою зеленого господарства, висадження дерев та кущів;
10)	здійснення ремонту, обслуговування та миття транспортних засобів, машин, механізмів у спеціально не відведених для цього місцях;
11)	влаштування зупинок пасажирського транспорту та паркування автотранспортних засобів на газонах, клумбах, інших озеленених територіях;
12)	виконання земляних, ремонтних, будівельних робіт, розміщення (ре- конструювання, демонтаж) засобів зовнішньої реклами, тимчасових споруд та малих архітектурних форм без відповідного дозволу та погодження власника (балансоутримувача) об’єкта благоустрою зеленого господарства;
13)	посипання тротуарів, доріжок, майданчиків, прогулянкових стежок хімічними препаратами, не дозволеними для такого використання;
14)	улаштування місць для відпочинку, встановлення наметів у заборонених для цього місцях;
15)	самовільне влаштування городів, добування соку та смоли з дерев, нанесення пошкоджень деревним та квітниковим рослинам;
16)	знищення мурашників, пташиних гнізд, ловля та знищення птахів і
звірів;
17)	викидання соляних сумішей на території зелених насаджень під час зимового прибирання вулиць, доріжок тощо.
8.17.	Під час проведення будівельних, земляних, ремонтних та інших робіт на території, де розташовані зелені насадження, що не підлягають знесенню, забудовник (виконавець робіт) зобов’язаний:
1)	огороджувати дерева на території будівельного майданчика;
2)	у процесі будівництва та реконструкції доріг і тротуарів, асфальтування дворів тощо залишати місця (лунки) для висадки дерев і влаштовувати лунки навколо наявних дерев;
3)	не допускати копання траншей і приямків глибше ніж 1 м для влаштування та ремонту підземних інженерних мереж і фундаментів, на відстані, меншій ніж 2 м від дерева та 1,5 м від чагарнику;
4)	не допускати засипання ґрунтом стовбурів дерев та чагарників;

5)	зберігати верхній родючий шар ґрунту на всій території забудови та у місцях проведення земляних робіт, організовувати його зняття, складування та залишати для подальшого використання чи передачі спеціалізованому підприємству, визначеному місцевим органом виконавчої влади, для використання під час створення зелених насаджень;
6)	не допускати складування конструкцій та будівельних матеріалів, стоянки машин і механізмів на відстані, меншій ніж 2,5 м від дерева та 1,5 м від чагарнику.

8.18.	Для озеленення міських вулиць та доріг в умовах застосування хлоридів доцільно віддавати перевагу невибагливим і солестійким породам дерев та чагарників. Найбільш поширені породи дерев та чагарників, що рекомендується використовувати:
-	липа дрібнолиста (Tilia cordata);
-	липа повстяна (Tilia tomentosa);
-	каштан кінський (Aesculus hippocastanum);
-	клен звичайний (Acer platanoides);
-	клен польовий (Acer campestre);
-	клен ясенелистий (Acer negundo);
-	клен сріблястий (Acer saccharinum);
-	акація біла, або робінія ложноакаціева (Robinia pseudoacacia);
-	горобина звичайна (Sorbus aucuparia);
-	дуб черешчатий (Quercus robur);
-	дуб червоний (Quercus rubra);
-	ясен звичайний (Fraxinus excelsior);
-	спирея (Spiraea sp.);
-	пузироплідник калино листяний (Physocarpus opulifolius);
-	бузок (Syringa sp.);
-	лох сріблястий (Elaeagnus argentea);
-	лох вузьколистий (Elaeagnus angustifolia);
-	скумпія (Cotinus sp.).
8.19.	Контроль за дотриманням вимог розділу 8 цих Правил здійснюють відповідно до своїх повноважень:
-	державні органи екологічного та природоохоронного контролю;
-	власники (балансоутримувачі) відповідних об’єктів благоустрою;
-	департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради;
-	КП «Міськзеленбуд» Дніпровської міської ради;
-	відділи комунального господарства районних у місті рад;
-	Державне підприємство «Дніпровське лісове господарство»;
-	департамент екологічної політики Дніпровської міської ради;
-	КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради;
-	КП «Благоустрій міста»; 
-	громадські інспектори з охорони довкілля.
(підпункт 8.19 зі змінами, внесеними рішенням від 25.09.2019 № 118/48)

9.	Утримання та благоустрій прибудинкових територій багатоквартирних житлових будинків
9.1.	Утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель та споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір про утримання та благоустрій прибудинкової території.
9.2.	Утримання будинків і прибудинкових територій регламентується Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76, Типовими нормами часу та нормами обслуговування для робітників і виробничого персоналу, зайнятих утриманням житлового фонду, затвердженими наказом Держжитлокомунгоспу України від 04.08.1997 № 59, Методичними рекомендаціями з прибирання території об’єктів благоустрою населених пунктів, затвердженими наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 07.07.2008 № 213, іншими чинними нормативно-правовими актами у цій сфері.
9.3.	Межі прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку визначаються на підставі Проекту землеустрою щодо формування території для обслуговування багатоквартирного житлового будинку, складеного згідно з рішенням міської ради на підставі вимог нормативно-правових актів та нормативно-технічних документів, що регулюють відносини та встановлюють нормативи у сферах землеустрою та містобудування.
9.4.	Прибиранню підлягає як прибудинкова територія багатоквартирного житлового будинку, так і прилегла (закріплена) територія.
9.5.	Прибирання в літній період повинно включати такі заходи:
-	загальне прибирання прибудинкової території;
-	збирання вуличного змету;
-	миття або поливання вручну чи за допомогою спецмашин;
-	очищення території, зайнятої зеленими насадженнями, відповідно до загальних вимог;
-	очищення малих архітектурних форм від забруднення;
9.6.	Миття тротуарів виконується тільки після їх замітання, в напрямку від будинків до проїзної частини вулиці. Рекомендується закінчувати миття вуличних тротуарів до початку миття проїзної частини.
9.5. Зібраний вуличний змет необхідно навантажувати в ручні візки і транспортувати до контейнерів з твердими побутовими відходами. Аналогічно прибираються відокремлені тротуари та пішохідні доріжки, різні майданчики.
9.7.	Під час прибирання забороняється змітати або змивати сміття, опале листя на проїзну частину та в люки зливової каналізації, засипати ними колодязі підземних інженерних мереж, світлові приямки будинків, газони, квітники тощо.
9.8.	У зимовий період до загального прибирання прибудинкової території додаються такі заходи:
-	своєчасне очищення від снігу та льоду тротуарів і доріжок;
-	посипання тротуарів і доріжок інертними матеріалами.
Зимове прибирання прибудинкової території рекомендується проводити в наступній послідовності: спочатку прибирати та посипати піском тротуари, території громадських будинків, пішохідні доріжки, а потім - дворові території.
Необхідно забезпечувати вільний під’їзд до колодязних люків, вузлів управління інженерними мережами, джерел протипожежного управління.
9.9.	У весняний період прибирання прибудинкової території повинно включати такі заходи:
-	промивання та розчищення канавок для забезпечення відтоку води в місцях, де це потрібно для нормального відводу поталих вод;
-	систематичний згін талої води до люків і колодязів мережі зливової каналізації;
-	загальне очищення дворових територій після закінчення танення снігу, збирання й видалення вуличного змету, що залишився, снігу та льоду.
9.10.	Власники (балансоутримувачі), орендарі житлових будинків та при- будинкових територій зобов’язані:
1)	організувати належне утримання прибудинкових, прилеглих і закріплених територій, технічне обслуговування обладнання та зовнішніх інженерних мереж житлових будинків, що обліковуються на їх балансі;
2)	забезпечити додержання графіків прибирання прибудинкових територій, що встановлені органом місцевого самоврядування з урахуванням додаткового прибирання у другій половині дня;
3)	утримувати в належному стані дитячі, спортивні, господарчі та контейнерні майданчики з їх обладнанням, інше обладнання та малі архітектурні форми, які розташовані на прибудинкових територіях та обліковуються на їх балансі;
4)	дотримуватись вимог системи весняного та осіннього оглядів житлових будинків і прибудинкових територій, у тому числі щодо доступності для МГН, і засвідчувати проведені обстеження актами (не рідше ніж 2 рази на рік);
(підпункт 4 пункту 9.10 Правил у редакції  рішення від 25.09.2019 № 118/48)
5)	утримувати в належному стані внутрішні та зовнішні інженерні мережі та інженерне обладнання будинку; для проведення земляних робіт при будівництві, реконструкції та ремонті підземних інженерних мереж будинку укласти договір з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради, отримати в установленому порядку дозвіл на порушення об’єктів благоустрою;
6)	вживати заходів для своєчасного та з належним рівнем якості відновлення елементів благоустрою, пошкоджених внаслідок проведення земляних і ремонтних робіт, ненормованих умов експлуатації та дії природних факторів;
7)	своєчасно вживати заходів для безпечного та комфортного користування прибудинковими територіями: очищення дахів та елементів фасадів будинків і споруд від снігу та бурульок, усунення пошкоджень будинків і споруд, усунення недоліків в оздобленні та освітленні входів до будинків;
8)	вживати заходів для безпечного утримання житлових будинків, які виведені з експлуатації, відселених, аварійних та довгобудів на прибудинкових територіях (надійне закриття входів, вікон, приямків та інших отворів, огородження будівель і споруд, попереджувальні написи тощо).
10.	Благоустрій території житлової забудови садибного типу
10.1.	Благоустрій присадибної ділянки проводиться власником або користувачем цієї ділянки. Власник або користувач присадибної ділянки може на умовах договору, укладеного з органом виконавчої влади чи органом місцевого самоврядування, забезпечувати належне утримання території загального користування, прилеглої до його присадибної ділянки.
10.2.	Власник (користувач) присадибної ділянки зобов’язаний:
1)	своєчасно проводити капітальний і поточний ремонти домоволодінь, ремонт та фарбування надвірних будівель, воріт, парканів;
2)	утримувати в належному стані територію загального користування, прилеглу до його присадибної ділянки вздовж фасадної частини садиби до проїзної частини; зимове очищення прилеглої території від снігу здійснювати вздовж огорожі на край проїзної частини під механізоване прибирання;
3)	благоустрій присадибної ділянки, на якій розміщені житлові будинки, господарські будівлі та споруди, що в порядку, визначеному законодавством, взяті на облік або передані в комунальну власність як безхазяйні, проводиться відповідним органом місцевого самоврядування.
11.	Освітлення територій і будівель
11.1.	Вимоги щодо влаштування зовнішнього освітлення міста та утримання об’єктів зовнішнього освітлення регламентуються наступними нормативно-технічних документами:
-	ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення»;
-	ДСТУ 3587-97 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану»;
-	Методичні рекомендації з утримання об’єктів зовнішнього освітлення населених пунктів, затверджені наказом Міністерства з питань житлово- комунального господарства України від 21.08.2008 № 253;
-	галузеві комунальні норми України ГКН 02.08-008-2002 «Виробничі показники часу з поточного ремонту та обслуговування об’єктів зовнішнього освітлення»;
-	Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджені наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 № 76;
11.2.	Утримання та обслуговування об’єктів зовнішнього освітлення вулично-дорожньої мережі, мікрорайонів, громадських, дворових, прибудинкових та рекреаційних територій міста здійснює балансоутримувач об’єктів зовнішнього освітлення або підприємства, установи, організації, з якими балансоут- римувачем укладено відповідний договір.
11.3.	Рівень освітлення окремих елементів вулично-дорожньої мережі міста має відповідати вимогам нормативно-технічних документів, які зазначені в  п. 11.1 цих Правил.
11.4.	Частка непрацюючих світильників на головних магістралях міста не повинна перевищувати 5%, на інших вулицях - 10%, на інших територіях - 15%. На вулично-дорожній мережі міста не дозволяється розташування двох чи більше непрацюючих світильників підряд.
11.5.	Включення та відключення зовнішнього освітлення міста, перехід на режим економії електроенергії (відключення частини світильників у вечірній та ранковий темний час доби) здійснюється згідно з графіком, затвердженим виконавчим комітетом міської ради, з урахуванням рівня природного освітлення, а також відповідно до вимог затверджених державних стандартів, технічних умов та норм.
11.6.	Включення та відключення приладів зовнішнього освітлення покажчиків вулиць та елементів зовнішнього архітектурного освітлення споруд виконується в режимі зовнішнього освітлення вулиць.
11.7.	Поряд з кожним входом у будинок повинні бути встановлені світильники, які забезпечують освітлення площадки основного входу та пішохідної доріжки, що веде до основного входу в будинок.
11.8.	На територіях парків і скверів повинні встановлюватися ліхтарі освітлювання вздовж доріжок та на майданчиках. Кількість світлоточок визначається згідно з технічними умовами та нормами.
11.9.	На території автозаправних станцій, автостоянок і виїздів з них засоби зовнішнього освітлення повинні встановлюватися на висоті не менше ніж З м і не засліплювати учасників дорожнього руху.
11.10.	Для освітлення будь-яких об’єктів і територій не допускається застосування прожекторів, спрямованих у бік вулиць, доріг, а також у вікна житлових будинків, готелів, гуртожитків, інтернатів, стаціонарних лікувальних і оздоровчих закладів.
11.11.	Опори ліхтарів та інші об’єкти зовнішнього освітлення повинні утримуватися балансоутримувачем у задовільному технічному та санітарному стані, безпечному для людей. Для забезпечення безаварійної роботи об’єктів зовнішнього освітлення профілактичні огляди мереж, перевірка та розфазу- вання ліхтарів, профілактика телемеханічних пристроїв та шаф управління мережами зовнішнього освітлення проводяться щомісячно. Миття та протирання світильників зовнішнього освітлення здійснюється 2 рази на рік - на початку весни та осені. Фарбування металевих опор та арматури проводиться один раз на три роки. Очищення опор від оголошень, рекламних листівок і афіш здійснюється за необхідністю.
11.12.	Забороняється підключення до мереж зовнішнього освітлення, підвішування на їх опори ліній електропостачання, зв’язку, інших конструкцій без погодження балансоутримувача об’єктів зовнішнього освітлення.
11.13.	Пошкодження об’єктів зовнішнього освітлення, пов’язані з обривом електричних дротів або руйнуванням опор, необхідно усувати протягом доби з моменту виявлення, з негайним вжиттям заходів для попередження можливого травмування людей і виникнення ДТП.
11.14.	Усунення пошкоджень мереж зовнішнього освітлення, які не загрожують безпеці людей і майна, здійснюється балансоутримувачем у термін не більше п’яти діб.

11.15.	Власники всіх вітрин у будинках і спорудах міста повинні обладнати їх енергозберігаючими освітлювальними приладами та забезпечити освітлення вітрин у вечірній час доби. Освітлення має бути рівномірним, не повинно засліплювати учасників дорожнього руху та освітлювати квартири житлових будинків. Освітлення вітрин будинків і споруд на проспектах і магістральних вулицях міста повинно забезпечуватись у вечірній і нічний час доби.
11.16.	На проспектах і магістральних вулицях історичного центру міста власники (балансоутримувачі) будинків і споруд зобов’язані забезпечити зовнішнє художнє освітлення їх фасадів.
11.17.	, Зовнішнє архітектурне освітлення повинно забезпечувати у вечірній час добру видимість і виразність найбільш важливих об’єктів благоустрою, підвищувати комфортність світлового середовища міста. Засоби архітектурно- декоративного освітлення не повинні засліплювати учасників дорожнього руху та освітлювати квартири житлових будинків.
11.18.	Проекти (паспорти) художнього освітлення фасадів будинків і споруд є невід’ємною частиною архітектурно-технічного паспорта об’єкта архітектури, форма якого затверджена наказом Держбуду від 09.09.1999 № 220, або окремим документом для існуючих будівель і споруд, на які відсутня первісна проектна документація.
11.19.	Перелік об’єктів культурної спадщини та інших об’єктів громадського призначення для зовнішнього архітектурно-декоративного освітлення затверджується рішенням виконавчого комітету міської ради.
12.	Утримання фасадів будинків і споруд
12.1.	Утримання фасадів будинків і споруд повинно здійснюватись згідно з вимогами наступних нормативно-правових і нормативно-технічних документів:
-	Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності»;
-	Закон України «Про охорону культурної спадщини» (для будинків і споруд, що належать до об’єктів культурної спадщини);
-	Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;
-	Закон України «Про рекламу» (щодо порядку розміщення та утримання вивісок і зовнішньої реклами на поверхнях будинків);
-	Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджені наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76;
-	ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».
- Принципи візуальної організації розміщення рекламних засобів, вивісок і табличок на фасадах будівель м. Дніпра, затверджені рішенням виконавчого комітету міської ради від 18.12.2018 № 1250.
(підпункт 12.1 змінено згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48 та доповнено абзацом у редакції рішення від 22.07.2020 № 97/59)

12.2.	Власники (балансоутримувачі, користувачі) будинків і споруд зобов’язані:
1)	постійно утримувати в належному стані оздоблення фасадів будинків і споруд, їх декоративні елементи, вхідні групи, вікна, фасадне освітлювальне обладнання, вивіски, меморіальні дошки тощо відповідно до паспорта зовнішнього оздоблення фасаду, наданого головним архітектурно-планувальним управлінням департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради; дотримуватись щорічного (весняного) та після стихійного лиха обстеження будинків і споруд із засвідченням проведених обстежень актами;
2)	утримувати в належному стані вуличні та будинкові покажчики та їх освітлення, прапоротримачі, пожежні драбини та інше обладнання, розташоване на фасадах будинків і споруд;
3)	своєчасно очищувати дахи та елементи фасадів будинків і споруд від снігу та бурульок, усувати пошкодження елементів фасадів, які загрожують безпечному користуванню прибудинковими територіями;
4)	всі ремонтні, реставраційні, відновлювальні або будівельні роботи на фасадах здійснювати за проектами, погодженими та затвердженими в порядку, визначеному ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;
(підпункт 4 пункту 12.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
5)	розміщення зовнішнього архітектурно-декоративного освітлення, вивісок, меморіальних дошок, інших засобів та обладнання, які змінюють зовнішній вигляд фасадів будівель і споруд, здійснювати виключно на підставі затверджених у встановленому порядку проектів, отриманих дозволів і погоджень;
6)	проводити ремонт фасадів будинків і споруд, їх своєчасне фарбування або інше оновлення оздоблення фасадів згідно з паспортом зовнішнього оздоблення фасаду;
7)	при проведенні ремонтно-будівельних робіт на фасадах будинків і споруд використовувати захисну сітку чи плівку, захисну огорожу; розташування захисної огорожі, каркасно-плівкових наметів, будівельного риштування, підмостків, будівельних матеріалів, техніки тощо на території загального користування для проведення будівельно-ремонтних робіт на будинках (спорудах) та їх окремих елементах здійснювати відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору;
8)	вживати заходів щодо безпечного утримання будинків і споруд, які виведені з експлуатації, відселені, визнані аварійними та довгобудів (надійне закриття входів, вікон, приямків та інших отворів, попереджувальні написи, огородження будівель і споруд, тощо); розміщення захисної огорожі таких будинків і споруд здійснювати відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору; у випадку аварійних ситуацій, які вимагають невідкладного огородження небезпечних прибудинкових зон, зазначений договір має бути укладено протягом п’яти робочих днів з дня розташування захисної огорожі.
13.	Дотримання тиші в громадських місцях
13.1.	Вимоги та обмеження щодо дотримання тиші регламентовані нормативно-правовими актами щодо захисту населення від шкідливого впливу шуму, в тому числі законами України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту населення від впливу шуму», іншими нормативно- правовими актами, спрямованими на забезпечення прав і законних інтересів громадян щодо дотримання тиші на захищених об’єктах та інших місцях громадського користування. За порушення зазначених у Правилах загальнообов’язкових на території міста, норм щодо дотримання тиші передбачена відповідальність згідно зі статтями 152, 182 Кодексу України про адміністративні правопорушення. За порушення порядку використання побутових піротехнічних виробів, встановленого МВС України, винна особа притягається до адміністративної відповідальності відповідно до статті 195-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
13.2.	Керівники, уповноважені посадові особи підприємств, установ, організацій, а також громадяни повинні здійснювати організаційні, господарські, технічні, технологічні, архітектурно-будівельні та інші попереджувальні заходи щодо зниження шуму на захищених об’єктах та інших місцях громадського користування до рівня, який не перевищує 40 дБ у денний час (з 8.00 до 22.00) та 30 дБ у нічний час (з 22.00 до 8.00). У місцях та на спорудах підвищеного рівня акустичного забруднення (транспортні магістралі, аеропорти, вокзали, під-приємства, трансформатори, вентиляційні системи, автомобільні стоянки, паркувальні майданчики тощо) повинні встановлюватися штучні та природні акустичні екрани, звукозахисні споруди або захисні елементи, висаджуватися дерева з властивостями забезпечення шумоізоляції.
13.3.	На захищених об’єктах забороняється:
1)	проводити салюти і феєрверки, використовувати піротехнічні засоби в нічний час (з 22.00 до 8.00), за винятком святкування Нового року в ніч з 31 грудня на 1 січня;
2)	включати звуковідтворювальну апаратуру та інші гучномовні установки на балконах, лоджіях, ґанках, у відкритих вікнах будівель, біля входів до під-приємств торгівлі, послуг та ресторанного бізнесу, на будівельних майданчиках;
3)	гучно співати, викрикувати, включати звуковідтворювальну апаратуру та інші джерела побутового шуму, здійснювати музичне обслуговування з використанням вуличних відеоекранів, звукопідсилювальної апаратури, музичних автоматів та пристроїв «караоке» на відкритих майданчиках у нічний час (з 22.00 до 8.00);
4)	проводити ремонтні роботи, що супроводжуються шумом, у робочі дні з 21.00 до 8.00, а у святкові та неробочі дні - цілодобово; власник або орендар приміщень, у яких передбачається проведення ремонтних робіт, зобов’язаний повідомити мешканців прилеглих квартир про початок зазначених робіт; за згодою мешканців усіх прилеглих квартир ремонтні та будівельні роботи можуть проводитися також у святкові та неробочі дні; шум, що утворюється під час проведення будівельних робіт, не повинен перевищувати санітарних норм цілодобово;
5)	влаштовувати стоянки транспортних засобів на прибудинкових територіях поза спеціально відведеними місцями (за винятком аварійних автомобілів комунальних служб і спеціального транспорту підприємств, що обслуговують житлові будинки та їх інженерне обладнання);
6)	подавати звукові автомобільні сигнали (крім випадків, коли без цього неможливо запобігти дорожньо-транспортній пригоді), гучно включати звуковідтворювальну апаратуру транспортного засобу під час знаходження останнього на прибудинковій території;
7)	здійснювати стоянку автотранспорту на прибудинкових територіях із включеним двигуном.
13.4.	Заклади культури, громадського харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважального та грального бізнесу повинні обмежувати роботу звуковідтворювальної апаратури часом з 9.00 до 23.00 та дотримуватись таких рівнів шуму, щоб у прилеглих будівлях і приміщеннях він становив не більше 40 дБ в денний час і 30 дБ в нічний час.

(підпункт 13.5 у редакції рішення від 27.11.2013 № 44/43 виключено, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)

13.5.	Проведення салютів і феєрверків, використання піротехнічних засобів на захищених об’єктах та інших місцях громадського користування повинно здійснюватися з дотриманням Тимчасових правил обігу в Україні побутових піротехнічних виробів, затверджених наказом МВС України 23.12.2003 № 1649.
(нумерацію підпункту 13.6 у редакції рішення від 27.11.2013 № 44/43 змінено на 13.5, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)
13.6.	При проведенні вантажно-розвантажувальних робіт перевізниками відходів, перевізниками товарів для об’єктів торгівлі, ресторанного бізнесу, побуту, підприємствами та службами доставки товарів населенню, підприємствами та службами обслуговування житлових будинків та їх інженерного обладнання тощо не допускати перевищення рівнів шуму на прибудинкових територіях у нічний час (з 22.00 до 8.00) та вживати заходів щодо максимального обмеження шуму від роботи автотранспорту та вантажно-розвантажувального обладнання.
(нумерацію підпункту 13.7 у редакції рішення від 27.11.2013 № 44/43 змінено на 13.6, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)
13.7.	Вищезазначені вимоги та обмеження щодо дотримання тиші не поширюються на наступні випадки:
1)	здійснення в закритих приміщеннях будь-яких видів діяльності, що супроводжуються шумом, за умов, які виключають проникнення шуму за межі таких приміщень;
2)	попередження та/або ліквідація наслідків аварій, пожеж, стихійного лиха, інші надзвичайні ситуації;
3)	надання невідкладної допомоги, попередження або припинення правопорушень і злочинів, виконання завдань цивільної оборони;
4)	проведення зборів, мітингів, демонстрацій, походів, інших масових заходів, дозволених у встановленому порядку;
5)	робота обладнання та механізмів, що забезпечують життєдіяльність житлових і громадських будівель, за умов ужиття невідкладних заходів щодо максимального обмеження проникнення шуму в прилеглі приміщення, в яких постійно чи тимчасово перебувають люди;
6)	відзначення встановлених законодавством святкових днів, дня міста, інших подій відповідно до рішення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, проведення спортивних змагань;
7)	проведення салютів і феєрверків, використання вибухових пристроїв і піротехнічних засобів при проведенні заходів на визначення державних свят та визначних дат відповідно до рішення органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
(нумерацію підпункту 13.8 у редакції рішення від 27.11.2013 № 44/43 змінено на 13.7, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)

14.	Проведення загальноміських заходів
14.1.	Для проведення державних і загальноміських масових заходів відповідні структурні підрозділи виконавчих органів Дніпровської міської ради за два місяці до початку проведення запланованого заходу в установленому порядку готують проект відповідного розпорядження міського голови, яким обов’язково призначаються відповідальні за забезпечення порядку (з обов’язковим забезпеченням у повному обсязі вимог доступності, зручності, інформативності та безпеки для користування МГН), чистоти, збирання та вивезення сміття, збереження зелених насаджень та інших елементів благоустрою.
(підпункт 14.1 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
14.2.	Для проведення інших масових заходів їх організаторами подається письмове повідомлення до виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради. У повідомленні зазначаються мета, форма, місце проведення заходу, маршрут проходження, час його початку та закінчення, передбачувана кількість учасників, прізвища, імена та місця проживання організаторів, номери їх контактних телефонів, дата подачі повідомлення, необхідність (чи відсутність такої) використання звуковідтворювальної апаратури.
14.3.	До проведення масового заходу організатори зобов’язані укласти із відповідними підприємствами угоди щодо забезпечення прибирання місця його проведення та вивозу сміття. Чинність цих Правил поширюється також на сезонну торгівлю та ярмарки.
14.4.	Організатори масового заходу відповідають за дотримання їх учасниками цих Правил, збереження зелених насаджень, приміщень, споруд, будівель, устаткування, меблів, інвентарю та іншого майна в місці проведення масового заходу.
14.5.	Організацією підготовки до проведення масового заходу опікуються заявлені представники організатора, їх присутність на місці проведення заходу є обов’язковою під час підготовки та під час проведення масового заходу. Представники організатора масового заходу повинні мати відповідні посвідчення, довіреності, завірені печаткою, та документи, які посвідчують особу.
14.6.	Проведення масового заходу повинно закінчитися до 22.00.

14.7.	На місцях проведення масового заходу, під час масових акцій, забороняється самовільне встановлення тимчасових споруд для підприємницької діяльності, торговельних лотків і столів, малих архітектурних форм та рекламних засобів.
14.8.	 Контроль за дотриманням вимог Правил організаторами та учасни-ками загальноміських заходів здійснюють інспекція з питань благоустрою Дніпровської міської ради, КП  «Благоустрій міста», КП «Управління контролю за благоустроєм міста», підрозділи Національної поліції, інші уповноважені органи. 
(пункт 14.8 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)

15.	Дозвіл на порушення об’єктів благоустрою
15.1.	Порушення об’єктів благоустрою, пов’язане з виконанням суб’єктами господарювання земляних та ремонтних робіт, здійснюється на підставі дозволу на порушення об’єктів благоустрою. Уповноваженим органом Дніпропетровської міської ради, що здійснює оформлення дозволів на порушення об’єктів благоустрою, є КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради.
Дозвіл на порушення об’єктів благоустрою не вимагається, якщо земляні та ремонтні роботи здійснюються:
-	особами, які мають документ, що посвідчує право власності або право користування земельною ділянкою, в тому числі право земельного сервітуту;
-	у складі підготовчих або будівельних робіт, право на виконання яких оформлене в установленому законодавством порядку.
Роботи з усунення наслідків аварій на об’єктах благоустрою розпочинаються негайно з обов’язковим подальшим оформленням дозволу в установленому порядку.
15.2.	Перелік робіт, для виконання яких необхідно отримати дозвіл на порушення об’єктів благоустрою, порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів затверджується рішенням Дніпропетровської міської ради на підставі Типового порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України.
У разі, якщо міською радою не прийнято таке рішення, застосовується Типовий порядок, затверджений Кабінетом Міністрів України.
15.3.	Видача дозволу, його переоформлення або видача дубліката дозволу здійснюється безоплатно.
15.4.	Дозвіл видається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Строк дії дозволу визначається умовами робіт і не може перевищувати один рік.
15.5.	Відмова у видачі дозволу видається заявнику в письмовій формі з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу.
Підставою для відмови у видачі дозволу є:
-	подання суб’єктом господарювання неповного пакета документів, необхідних для одержання дозволу згідно з установленим переліком;
-	невідповідність поданих документів вимогам законодавства;
-	виявлення недостовірних відомостей у поданих документах.
Відмову у видачі дозволу може бути оскаржено в установленому порядку.
15.6.	У разі, якщо в установлений п. 15.4 цих Правил строк не видано дозвіл або відмову в його видачі, право виконання на об’єкті благоустрою земляних та ремонтних робіт виникає на десятий робочий день з дня закінчення зазначеного строку, а дозвіл вважається виданим.
15.7.	Дозвіл може бути анульовано в разі:
-	подання особою, яка отримала дозвіл, заяви про його анулювання;
-	наявності відомостей про припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем, що отримали дозвіл.

15.8.	У разі, якщо право виконання на об’єкті благоустрою земляних та ремонтних робіт передано іншій особі, дозвіл підлягає переоформленню. Переоформлення дозволу не зупиняє виконання робіт.
15.9.	Підставами для видачі дубліката дозволу є втрата або пошкодження дозволу.
15.10.	Особа, яка виконала на об’єктах благоустрою земляні та/або ремонтні роботи, зобов’язана власними силами привести цей об’єкт благоустрою в належний стан або може у випадках, визначених пунктом 2 частини другої статті 19 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», сплатити його відновну вартість.
16.	Проведення робіт на підземних інженерних мережах, спорудах, надземному інженерному обладнанні
16.1.	Прокладання інженерних мереж і будівництво підземних споруд може здійснюватись відкритим та закритим способом. Доцільність того чи іншого способу визначається в кожному окремому випадку в складі проектно- кошторисної документації, з урахуванням місцевих умов та погоджень зацікавлених організацій.
Прокладання підземних комунікацій і будівництво підземних споруд у центральній частині міста, на проспектах і площах, на магістральних вулицях і дорогах повинно здійснюватись (у разі технічної можливості) закритим способом. Доцільність застосування траншейного (відкритого) способу проведення робіт у кожному окремому випадку погоджується ГоловАПУ.
16.2.	Прокладання підземних комунікацій і будівництво підземних споруд відкритим способом на проїзних частинах проспектів, площ, магістральних вулиць і доріг, а також вулиць і доріг історичного центру міста здійснюється за розпорядженням міського голови, яким визначені терміни виконання робіт, відповідальні за проведення робіт і відновлення об’єкта благоустрою.
16.3.	Виконання земляних робіт повинно розпочинатись після проведення підготовчих робіт для забезпечення максимального збереження існуючого інженерного обладнання, споруд, покриття доріг та тротуарів, зелених насаджень на підставі затвердженої в установленому порядку проектно-кошторисної документації.
16.4.	Реконструкція діючих та прокладання нових підземних комунікацій, як правило, проводяться одночасно з реконструкцією шляхово-транспортних та гідротехнічних споруд, а також при інших роботах з благоустрою міських територій. Комплексний благоустрій території виконується тільки після завершення підземних робіт.
16.5.	Організації, що виконують будівництво та експлуатацію інженерних мереж і підземних споруд під проїздами та тротуарами, в обов’язковому порядку забезпечують розміщення новозбудованих оглядових колодязів і ківерів на одному рівні з дорожнім покриттям. Перекоси, просідання новозбудованих люків оглядових колодязів і ківерів більше 1 см не допускаються. Люки встановлюються тільки із запірними пристроями.

Експлуатаційним організаціям рекомендується щорічно замінювати не менше 1% цегляних оглядових колодязів на залізобетонні зі встановленням залізобетонних плит під люки.
16.6.	Пустоти, які виникають після ліквідації підземних споруд під проїзною частиною вулиць, доріг, проїздів і тротуарів з удосконаленим покриттям, необхідно заповнювати сумішами, зазначеними в проекті. При високій вартості робіт з видалення підземних споруд або за інших причин вони можуть бути залишені в землі за умови звільнення споруд від продуктів, що транспортувались, демонтажу колодязів на глибину не менше 1,5 м та ретельного заповнення всіх пустот.
Кінці кабельних ліній при ліквідації повинні бути закупорені, газопроводи продуті повітрям, нафтопроводи, мазутопроводи пропарені, а їх кінці заварені.
16.7.	Роботи з реконструкції діючих теплових мереж та підключення до існуючих теплових мереж, що пов’язані з припиненням теплопостачання, повинні виконуватись з 15 квітня до 15 жовтня.
В опалювальний сезон ці роботи можуть виконуватись тільки на підставі розпорядження міського голови з організацією виконання робіт у три зміни без припинення теплопостачання споживачів.
16.8.	Земляні, ремонтні та монтажні роботи на підземних інженерних мережах і наземному інженерному обладнанні здійснюються відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору, на підставі дозволу на порушення об’єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку.
16.9.	До виконання робіт з прокладання мереж у зоні існуючого благоустрою можуть бути допущені будівельні організації, які мають ліцензію на виконання відповідних відновлювальних робіт або які уклали договір на виконання відновлювальних робіт з підприємством, організацією, яка має необхідну ліцензію.
16.10.	Забороняється підключення будь-яких об’єктів будівництва (реконструкції) до інженерних мереж без затвердженої в установленому порядку проектної документації та дозволу на порушення об’єктів благоустрою.
16.11.	Відновлення покриття проїзної частини та тротуарів вулиць і доріг міста після завершення робіт з будівництва, реконструкції, капітального ремонту інженерних мереж, тимчасового використання проїзної частини та/або тротуарів для облаштування будівельного майданчика виконується на підставі протоколу ущільнення ґрунту за типом існуючих, з відновленням у повному обсязі дорожньої розмітки та приведення організації дорожнього руху у відповідність до затвердженої постійної схеми. Відновлення тротуарів і пішохідних доріжок із асфальтобетонним покриттям здійснюється на всю ширину тротуару (доріжки) в межах розриття або їх суцільним мостінням фігурними елементами мощення. Контроль за якістю та повнотою відновлювальних робіт покладається на балансоутримувачів відповідних ділянок вулично-дорожньої мережі міста та на КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради. Головне архітектурно-планувальне управління департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради розробляє та затверджує типові варіанти мостіння тротуарів фігурними елементами для застосування при розробленні та погодженні проектної документації, а також при виконанні відновлювальних робіт.
16.12.	Власники (балансоутримувачі) інженерних мереж та шляхово- транспортних споруд при погодженні проектно-дозвільної документації на прокладання інженерних мереж в обов’язковому порядку зазначають перелік підприємств, установ та організацій, які отримали технічні умови на проектування на даній ділянці вулично-дорожньої мережі, та не виконали роботи, з метою організації одночасного прокладання зазначених мереж та відновлення благоустрою.
16.13.	У разі, якщо під пляму забудови підпадають інженерні мережі та споруди на них, які відносяться до комунальної власності територіальної громади міста, для отримання дозволу на початок робіт забудовник повинен забезпечити розроблення та погодження проектно-технічної документації на винесення (демонтаж) зазначених інженерних мереж та споруд на них на підставі висновку (технічних умов) балансоутримувача мереж та ініціювати підготовку рішення виконкому міської ради щодо дозволу на винесення (демонтаж) інженерних мереж (споруд) комунальної власності з плями забудови.
16.14.	При проектуванні та проведенні будівництва або реконструкції вулично-дорожньої мережі та об’єктів метрополітену необхідно передбачати закладання на перетині вулиць (проспектів, доріг, проїздів тощо) або у місцях, де можливість розриття проїзних частин виключена, необхідної кількості резервних каналів і футлярів з камерами для прокладання підземних інженерних мереж (з улаштування на тротуарах біля бортових каменів маячкових бетонних плит на кінцях резервних каналів) або передбачати прокладання інженерних мереж у прохідних колекторах.
16.15.	Протягом 3 років після проведення будівництва, реконструкції, капітального ремонту ділянки вулично-дорожньої мережі будь-яке (крім аварійного) її розриття з пошкодженням удосконаленого покриття може здійснюватись виключно за розпорядженням міського голови.
16.16.	До початку проведення робіт з будівництва, реконструкції, капітального ремонту вулично-дорожньої мережі департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради через засоби масової інформації сповіщає керівйиків будівельних організацій, служби експлуатації інженерних мереж і споруд міста про терміни початку та закінчення робіт згідно із зразком:
«До уваги керівників будівельних організацій, служб експлуатації інженерних мереж і споруд міста. У зв’язку з реконструкцією (капітальним ремонтом, будівництвом) нижченаведених вулиць департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради ради пропонує в термін з              «___» ___20	до «____»_____20	виконати роботи з прокладання (переобладнання) підземних інженерних мереж, гільз, резервних трубопроводів і каналів, оскільки дозволи на розриття цих вулиць (шляхів, площ) у наступні 3 роки видаватись не будуть (наводиться перелік вулиць, шляхів, площ). За довідками звертатись до департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради, телефон (056) та до КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради, телефон (056).»
16.17.	Переобладнання інженерних комунікацій, пов’язане з реконструкцією та ремонтом міських вулиць, доріг, мостів, шляхопроводів тощо здійснюється організаціями, що їх експлуатують, за власний рахунок, за рахунок бюджетних або інших коштів, використання яких не суперечить чинному законодавству України.
16.18.	Будівництво та реконструкція підземних інженерних мереж і споруд повинні виконуватись до початку робіт з будівництва доріг, проведення благоустрою та озеленення. Забороняється виконувати капітальний ремонт шляхів до прокладання, перекладання та ремонту підземних мереж і споруд, якщо виконання останніх передбачено проектом.
16.19.	Організації, що виконують роботи з поточного та капітального ремонту шляхів, пов’язані із змінами відміток проїзної частини, зобов’язані під наглядом представників відповідних експлуатаційних служб встановлювати люки камер та колодязів підземних споруд і ківерів на одному рівні з проїзною частиною. Основа під люки та ківери має бути виконана із бетону або залізобетону з маркою бетону за морозостійкістю не менше F200. Виконання основи під люки та ківери з цегли або асфальтобетону в межах проїзної частини та тротуарів забороняється.
16.20.	Кожне місце земляних робіт на проїзній частині до початку робіт повинно бути оснащене наступними засобами безпеки та попередження згідно з проектом виконання робіт і схемою організації дорожнього руху, погодженою Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області:
-	тимчасовою огорожею, зовнішній вигляд якої має відповідати вимогам Рішення;
-	тимчасовими дорожніми знаками з визначенням напрямків об’їзду перешкод відповідно до РСТУ 1966-86;
-	червоними попереджувальними ліхтарями.

При виконанні земляних, будівельних та ремонтних робіт на проїзній частині автомагістралей та вулиць з інтенсивним дорожнім рухом робітники повинні бути вдягнені в спеціальну уніформу зі світловідбиваючими вставками, дорожня техніка повинна бути обладнана маячками помаранчевого кольору.
На побутових вагончиках, щитових огорожах, механізмах і спецтранспо- рті організацій, які виконують роботи, мають бути позначки з найменуванням та номерами телефонів організацій-власників.
(пункт 16.20 Правил змінено, згідно з рішенням від 24.04.2019 № 21/44)
16.21.	Розриття траншей і котлованів у місцях з інтенсивним рухом транспорту та пішоходів, а також поблизу будівель, споруд, стаціонарних елементів благоустрою виконується, як правило, з укріпленням вертикальними стінками, що мінімізує обмеження руху транспорту та пішоходів і забезпечує збереження розміщених поблизу будівель, споруд, елементів благоустрою. Складування будівельних і конструкційних матеріалів, ґрунту на проїзних частинах за межами огородженого майданчика забороняється.
16.22.	Ґрунт, будівельні матеріали та конструкції повинні складуватися в межах огородженого майданчика або в місцях, передбачених проектом виконання робіт. Завезення матеріалів і конструкцій у передбачені проектом місця раніше дати початку робіт може здійснюватися відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору.
16.23.	Розібране асфальтобетонне покриття має бути вивезене на асфальтобетонні заводи для його перероблення, а бруківка, бортовий камінь, щебінь - складуватися окремо (у межах огородженого майданчика), без змішування їх з ґрунтом, та зберігатись до закінчення робіт з метою їх використання при відновленні покриття.
16.24.	У межах охоронних зон інженерних мереж забороняється:
-	споруджувати житлові, громадські та дачні будинки, розміщувати автозаправні та автогазозаправні станції, склади пально-мастильних матеріалів;
-	будувати гаражі та автостоянки, автомобільні дороги V категорії та залізниці;
-	влаштовувати звалища, виливати розчини кислот, солей та лугів, що спричиняють корозію;
-	розміщувати спортивні майданчики, стадіони, ринки, зупинки громадського транспорту, організовувати заходи з масовим скопиченням людей;
-	будувати огорожі для відокремлення приватних земельних ділянок;
-	складувати матеріали та конструкції;
-	влаштовувати переїзди та переходи через зовнішні трубопроводи інженерних мереж;
-	проводити будівельні, ремонтні, реконструційні, демонтажні, земляні, вантажно-розвантажувальні роботи, насадження дерев і розбивку клумб без письмового дозволу та нагляду організацій, відповідальних за експлуатацію цих мереж.

16.25.	Роботи з відновлення асфальтобетонного покриття повинні розпочинатись після лабораторного підтвердження відповідності коефіцієнта ущільнення ґрунту в засипаній траншеї (котловані) нормативним вимогам. Відновлення асфальтобетонного покриття засипаних траншей і котлованів необхідно здійснити в наступні терміни:
-	на проїзній частині магістральних і центральних вулиць і доріг - 1 доба;
-	на проїзній частині інших вулиць і доріг, паркових алей та бульварів - 3 доби;
-	на тротуарах, пішохідних доріжках, дворових та інших територіях з удосконаленим покриттям - 5 діб.
Тимчасова огорожа місць виконання земляних робіт на проїзних частинах вулиць і доріг повинна зніматись тільки після відновлення шляхового покриття та благоустрою території.
16.26.	В умовах технологічної неможливості виконання відновлювальних робіт звичайним (литим) асфальтобетоном необхідно застосовувати альтернативні технології або тимчасове відновлення твердого покриття проїзних частин і тротуарів:
-	у період низьких температур - відновлення модифікованими асфальтобетонними сумішами типу «холодний асфальт»;
-	у період дощів - тимчасове відновлення шлакобетонними сумішами (з періодичним оновленням до настання сухої погоди та завершуючим відновленням асфальтобетоном).
16.27.	Відновлений благоустрій територій приймається від будівельних (ремонтних) організацій за актом представником балансоутримувача об’єкта благоустрою (експлуатаційної служби).
16.28.	Організації, що виконують роботи з будівництва, реконструкції та ремонту підземних інженерних мереж і споруд, несуть відповідальність за якість засипання траншей піском, влаштування основи проїзних частин, тротуарів, відновлення зелених зон і у випадку виникнення їх просідання протягом трьох років зобов’язані ліквідувати брак за приписом балансоутримувача або КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради.
16.29.	Керівники організацій та посадові особи, відповідальні за виконання робіт з будівництва, реконструкції та капітального ремонту підземних інженерних мереж і споруд, зобов’язані:
-	систематично проводити огляд місць виконання робіт для перевірки стану захисної огорожі, попереджувальних знаків і освітлення, сходин та інших елементів безпеки;
-	своєчасно вживати заходів для укріплення траншей, вивезення зайвого ґрунту, розібраних асфальтобетонних покриттів, прибирання сміття та невикористаних матеріалів;
-	вживати постійних заходів для виключення можливості винесення сипких матеріалів, ґрунту, розчинів із зони робіт колесами автотранспортних засобів і засмічення вулиць внаслідок переповнення їх кузовів;
-	забезпечувати поверхневий водовідвід з території місця проведення робіт.
16.30.	Замовник при здійсненні технічного нагляду за будівництвом підземних інженерних мереж і споруд повинен:
-	періодично виконувати контрольно-геодезичну зйомку для встановлення відповідності об’єкта, що будується, проекту;
-	перевіряти відповідність виконавчих креслень проекту та приймати участь у проведенні технічних іспитів і прийомці прихованих робіт.
16.31.	Виконавчі топографічні зйомки та оформлені виконавчі креслення на збудовані підземні інженерні мережі та споруди повинні відповідати державним будівельним нормам і бути своєчасно передані в ГоловАПУ.

17.	Утримання об’єктів благоустрою під час будівництва
17.1.	Вимоги щодо облаштування та утримання будівельних майданчиків та місць проведення будівельних робіт
17.1.1.	Будівельні майданчики облаштовуються замовником (забудовником) згідно з проектом організації будівництва (ПОБ) та проектом виконання робіт (ПВР) до початку виконання будівельних робіт. Улаштування будівельного майданчика повністю або частково на території загального користування, поза межами земельної ділянки, відведеної для будівництва, здійснюється після набуття замовником (забудовником) права на виконання будівельних робіт згідно зі ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради договору.
17.1.2.	Улаштування будівельного майданчика з перекриттям тротуару або звуженням проїзної частини проспектів, площ, магістральних вулиць і доріг, а також вулиць і доріг історичного центру міста здійснюється за розпорядженням міського голови. Улаштування будівельного майданчика з перекриттям дорожнього руху на зазначених об’єктах вулично-дорожньої мережі міста здійснюється на підставі рішення виконкому міської ради.
17.1.3.	Не пізніше ніж за тиждень до початку робіт з підготовки ділянки будівництва та прилеглої до неї території забудовник (замовник) зобов’язаний встановити на межі ділянки будівництва доступний для огляду стенд з наступною інформацією:
-	про проект будівництва або реконструкції;
-	про замовника та виконавця (підрядника) робіт;
-	про дозвіл на будівництво та будівельні роботи (рішення міської ради, дозвіл на виконання будівельних робіт або декларація про початок виконання будівельних робіт);
-	про строки початку та закінчення робіт;
-	про заходи щодо благоустрою та обслуговування прилеглої території в період будівництва;
-	про уповноважені органи, до яких необхідно звертатися з питань будівництва, реконструкції, капітального ремонту тощо.
17.1.4.	Зовнішній вигляд тимчасових огорож будівельних майданчиків має відповідати вимогам Рішення.
(підпункт 17.1.4 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
17.1.5.	При проведенні робіт на проїзній частині вулично-дорожньої мережі міста у складі огорожі мають використовуватися дорожні блоки із полімерних матеріалів. Організації, які виконують роботи на проїзній частині вулиць та доріг, повинні укомплектувати місця проведення робіт необхідними технічними засобами безпеки дорожнього руху: дорожніми знаками з покращеними світлотехнічними характеристиками, огороджувальними блоками, імпульсними сигнальними стрілками, ліхтарями. Номенклатура, кількість та місце розташування дорожніх знаків, огороджувальних блоків, інших засобів безпеки повинні відповідати затвердженому проекту організації будівництва та проекту організації дорожнього руху, погодженому Управлінням патрульної поліції в Дніпропетровській області.
17.1.6.	З метою забезпечення безпеки пішоходів у місцях розміщення об’єктів, на яких виконуються роботи з будівництва, реконструкції, капітального ремонту тощо, із сторони пішохідної зони над огорожею встановлюються захисні козирки, влаштовується настил для пішоходів та МГН, огороджений перилами із сторони руху автотранспортних засобів.
(підпункт 17.1.6 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

17.1.7.	Навісні декоративно-сітчасті огорожі для фасадів будівель і споруд виконуються із сіток, які спеціально передбачені для цього, а також інших видів сіток, придатних для використання за своїми декоративними, пожежобез- печними якостями, міцністю та зберігають свої властивості не менше одного року. Рекомендований колір сітчастої огорожі: зелений, голубий, світло-жовтий або світло-сірий. Огорожі із сіток навішуються на спеціально виготовлені для цього кріплення на фасаді будівель або на конструкцію монтажних лісів при їх наявності. Сітка натягується та закріплюється на всій поверхні. Не допускається наявність значних викривлень та провисань, які надають поверхні огородження неохайний вигляд.
17.1.8.	На огорожах будівельних майданчиків, навісних декоративно- сітчастих огорожах, фасадах будівель можливе розміщення реклами, соціальних плакатів, художнього оформлення або іншої інформації. При цьому розміщення комерційної реклами та інформації проводиться за наявності оформленого в установленому порядку дозволу.
17.1.9.	Районні у місті ради повинні ініціювати відміну міською радою рішення про надання в користування земельної ділянки для будівництва, скасування дозволу на будівництво, якщо останнє в установлені терміни не здійснюється, а земельна ділянка та розташовані на ній будівлі, споруди належним чином не утримуються та стають місцем накопичення безхазяйних відходів.
17.2.	Обов’язки керівників та уповноважених посадових осіб будівельних організацій (об’єктів будівництва)
17.2.1.	Своєчасно укладати, виконувати та переукладати договори на вивезення та утилізацію будівельних відходів. Не допускати вивезення будівельних відходів на стихійні звалища та в інші не призначені для цього місця, не накопичувати будівельні відходи на будівельних, ремонтно-будівельних майданчиках та прилеглих територіях, забезпечувати виконання заходів для недопущення пилоутворення на територіях об’єктів будівництва.
17.2.2.	Не допускати відкачування та виливання ґрунтової та дощової води, інших рідин за межі будівельних і ремонтно-будівельних майданчиків.
17.2.3.	Не допускати засмічення міської території ґрунтом, брудом, будівельними матеріалами, сумішами, розчинами та відходами, для чого:
1)	обладнати виїзди з будівельних майданчиків твердим покриттям, блочними постами очистки коліс заводського виготовлення, організувати механічне або ручне очищення та миття транспортних засобів при виїзді;
2)	вживати заходів щодо виключення можливості розсипання, розливання та розвіювання ґрунту, будівельних матеріалів, сумішей та відходів з автотранспортних засобів на вулично-дорожню мережу, а також засмічення вулиць внаслідок переповнення кузова матеріалами, пошкодження тари, перевезення у відкритому кузові сипких вантажів, які можуть розвіюватися, руху з незакріп- леним вантажем;
3)	винесений з будівельного майданчика бруд і ґрунт, розсипані будівельні матеріали, суміші та відходи, розлиті будівельні розчини повинні терміново прибиратись.

17.2.4.	Не захаращувати пожежні проїзди, пішохідні доріжки, не пошкоджувати зелені насадження, не затемнювати вікна житлових приміщень будівельними матеріалами та конструкціями.
17.2.5.	Утримувати будівельну огорожу, пішохідні настили, поручні та козирки в безпечному та охайному стані.
17.3.	Прийняття в експлуатацію закінчених робіт на інженерних мережах і спорудах об’єктів будівництва
17.3.1.	Прийняття в експлуатацію інженерних мереж і споруд після завершення робіт виконується у відповідності з чинними нормативними документами.
17.3.2.	Організаціям, які експлуатують інженерні мережі та споруди, забороняється приймати їх в експлуатацію або на свій баланс без довідки інженерної геолого-геодезичної служби ГоловАПУ та акта виконання робіт, підписаного керівником КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради.
17.3.3.	Введення в дію об’єктів, завершених будівництвом і не прийнятих в експлуатацію, забороняється.
17.3.4.	Підземні інженерні споруди та мережі, які прийняті в експлуатацію з порушенням п. 17.3.2, не враховані внаслідок цього при наступному проектуванні та будівництві інших об’єктів, можуть бути випадково зруйновані. Матеріальні збитки, які пов’язані з руйнуванням незареєстрованих мереж і споруд при будівництві, відшкодовуються за рахунок їх власника.

18.	Утримання окремих (особливих) об’єктів благоустрою
18.1.	Об’єкти та пам’ятки культурної спадщини
18.1.1.	За типами об’єкти культурної спадщини поділяються на споруди (витвори), комплекси (ансамблі), визначні місця.
За видами об’єкти культурної спадщини поділяються на археологічні, історичні, об’єкти монументального мистецтва, об’єкти архітектури, об’єкти містобудування, об’єкти садово-паркового мистецтва, ландшафтні, об’єкти науки і техніки.
18.1.2.	Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об’єктів культурної спадщини в суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього та майбутніх поколінь регулюють закони України «Про охорону культурної спадщини» та «Про культуру».
Занесення об’єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам’яток України здійснюється постановою Кабінету Міністрів України.
18.1.3.	Об’єкти культурної спадщини охороняються державою. Охорона об’єктів культурної спадщини міста має бути одним із пріоритетних завдань спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини - Дніпропетровської обласної державної адміністрації та виконавчого органу Дніпровської міської ради.
18.1.4.	Органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування сприяють діяльності Українського товариства охорони пам’яток історії та культури, інших громадських, науково-дослідних, проектних організацій, установ та підприємств різних форм власності щодо охорони культурної спадщини.
18.1.5.	Підприємства усіх форм власності, заклади науки, освіти та культури, громадські організації, громадяни сприяють органам охорони культурної спадщини в роботі з охорони культурної спадщини, можуть встановлювати шефство над об’єктами культурної спадщини з метою забезпечення їх збереження, сприяють державі у здійсненні заходів з охорони об’єктів культурної спадщини, залучають громадян до її охорони.
Українське товариство охорони пам’яток історії та культури сприяє залученню широких верств населення до участі в охороні культурної спадщини, здійснює громадський контроль за її збереженням, використанням, консервацією, реставрацією, реабілітацією, музеєфікацією та ремонтом, сприяє роботі органів охорони культурної спадщини.
18.1.6.	Набуття суб’єктами господарювання права на провадження будь- яких дій щодо здійснення господарської діяльності на об’єктах культурної спадщини за декларативним принципом заборонено.
18.2.	Парки, сади, сквери
18.2.1 Благоустрій та утримання в належному стані парків, рекреаційних зон, садів, скверів і розташованих на їх територіях майданчиків для дозвілля здійснюється балансоутримувачами з дотриманням вимог законів України «Про благоустрій населених пунктів», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про оцінку впливу на довкілля», Лісового кодексу України, Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 № 105, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 27 липня 2006 року за № 880/12754, а також інших нормативно-правових актів та нормативно-технічних документів
(підпункт 18.2.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
18.2.2.	Утримання території парків, садів, скверів, інших зон відпочинку, зон зелених насаджень та прибережних зон, які не мають призначеного балан- соутримувача, виконують районні у місті ради.
18.2.3.	Основні заходи з утримання парків, садів і скверів:
1)	поточний ремонт і санітарне очищення (підмітання, збирання випадкового сміття, прибирання снігу, посипання інертними матеріалами, видалення трави, миття) доріг, алей, тротуарів, доріжок між частинами парку, майданчиків, території навколо адміністративних будинків та господарського подвір’я;
2)	загальне очищення території, зайнятої зеленими насадженнями;
3)	відновлення території в міжсезонний період, після стихійних природних явищ тощо;
4)	проведення робіт із зеленого будівництва, реконструкції та формування зелених насаджень, агротехнічних заходів озеленення (підготовка ґрунту для садіння та посіву, садіння та пересаджування дерев і чагарників, влаштування газонів і квітників, догляд за зеленими насадженнями, біологічний і хімічний захист рослин від шкідників і хвороб);
5)	поточний ремонт і сезонна підготовка обладнання атракціонів і майданчиків для дозвілля та відпочинку, ремонт і відновлення спортивно-ігрового обладнання;
6)	поточний ремонт та очищення малих архітектурних форм і тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності;
7)	утримання в належному стані прибережних зон паркової території;
8)	періодичне санітарне очищення фонтанів, природних і штучних водойм;
9)	ремонт і відновлення систем водопостачання, водовідведення, поливальних пристроїв, дренажно-меліоративної системи;
10)	відновлення теплиць і парників для вирощування розсади;
11)	очищення та дезінфекція урн, прибирання та дезінфекція туалетів, місць тимчасового складування сміття, збирання та вивезення побутових відходів;
12)	перевірка на доступність для МГН, усунення бар'єрів та перешкод.
(підпункт 18.2.3 Правил доповнено підпунктом 12 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
18.2.4.	З метою охорони зелених насаджень у парках, скверах і садах необхідно:
1)	під час прибирання території проводити чищення снігу з крон дерев і кущів у місцях, де виникає загроза їхній цілісності після сильного снігопаду;
2)	для захисту недостатньо зимостійких рослин не чистити від снігу зайняті ними ділянки;
3)	згрібати листя дозволяється тільки на алеях, доріжках, майданчиках для відпочинку, партерних газонах, галявинах, квітниках; збирати листя з-під угруповань дерев та чагарників забороняється, оскільки це призводить до винесення органічних добрив, зменшення ізоляційного шару для ґрунту; листя має залишатися на зиму під деревами, а весною його слід неглибоко прикопати або за допомогою механізмів змішати з ґрунтом, що приведе до його мінералізації.

18.3.	Пляжі та місця відпочинку біля водних об’єктів

18.3.1.	Благоустрій та утримання в належному стані територій пляжів і місць відпочинку біля водних об’єктів здійснюють їх балансоутримувачі або суб’єкти господарювання, яким зазначені території передані згідно з договорами оренди. Території пляжів і місць відпочинку біля водних об’єктів, які не мають призначеного балансоутримувача або орендаря, утримують районні у місті ради.
18.3.2.	Утримання територій пляжів і місць відпочинку біля водних об’єктів здійснюється згідно з вимогами Державних санітарних норм та правил утримання населених місць, затверджених наказом МОЗ України від 17.03.2011 № 145, цих Правил.
18.3.3.	Основні заходи з утримання пляжів:
-	поточний ремонт і санітарне очищення доріжок і майданчиків з твердим покриттям з обов’язковим забезпеченням у повному обсязі вимог доступності, зручності, інформативності та безпеки для користування МГН; 
(перший абзац пункту 18.3.3 змінено, згідно з рішенням від 25.09.2019 № 118/48)
-	загальне прибирання території від побутових відходів та випадкового сміття, планування поверхні піску граблями, прибирання викидів з води;
-	поточний ремонт, сезонне фарбування, періодичне очищення, миття та дезінфекція пляжного обладнання, меблів, прокатного інвентарю;
-	ремонт і відновлення системи питного водопостачання, миття та дезінфекція туалетів;
-	щорічне підсипання чистого піску;
-	очищення піску на глибину 15 см. прибиральним агрегатом у період підготовки пляжу до весняно-літнього сезону та періодично протягом сезону;
-	прибирання пірсів, помостів, сходів, плавучих засобів;
-	очищення пляжного дна від небезпечних предметів;
-	доглядання за зеленими насадженнями.
18.3.4.	Кратність прибирання пляжів встановлена Правилами технічної експлуатації і нормування чисельності обслуговуючого персоналу та обладнання пляжів загального користування РТМ 204 УРСР 119-86.
18.3.5.	Для отримання дозволу на відкриття пляжу у весняно-літньому сезоні оформлюється Паспорт пляжу встановленого зразка.

18.4. Кладовища
18.4.1.	Планування нових, утримання та санітарне впорядкування діючих кладовищ здійснюється відповідно до вимог Державних санітарних правил та норм ДСанПіН 2.2.2.028-99 «Гігієнічні вимоги щодо облаштування і утримання кладовищ в населених пунктах України» та Порядку утримання кладовищ та інших місць поховань, затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу України від 19.11.2003 № 193.
18.4.2.	Планування та впорядкування території місць поховань забезпечують виконавчі органи міської ради згідно з генеральним планом забудови міста та іншої містобудівної документації, з дотриманням обов’язкових містобудівних, екологічних та санітарно-гігієнічних вимог,
18.4.3.	Утримання земельних ділянок для почесних поховань, братських могил, могил померлих одиноких громадян, померлих осіб без певного місця проживання, померлих, від поховання яких відмовилися рідні, місць поховань знайдених невпізнаних трупів та охорона всіх місць поховань забезпечується виконавчим органом міської ради за рахунок коштів місцевого бюджету.
18.4.4.	Утримання військових кладовищ, військових ділянок на цивільних кладовищах, військових братських та одиночних могил забезпечують виконавчі органи міської ради, органи виконавчої влади із залученням органів охорони культурної спадщини відповідно до їх повноважень.
18.4.5.	Утримання місць поховань, що перебувають на державному обліку як об’єкти культурної спадщини, забезпечують виконавчі органи міської ради із залученням органів охорони культурної спадщини.
18.4.6.	Утримання в належному естетичному та санітарному стані могил, місць родинного поховання, колумбарних ніш, надмогильних споруд і склепів здійснюється відповідно їх користувачами (власниками) за рахунок власних коштів.
18.4.7.	Територія кладовища повинна регулярно прибиратися (очищатися від сміття, опалого листя), поливатися в літній період, пішохідні доріжки повинні зимою посипатися піском. На кладовищі повинні бути спеціальні місця для встановлення контейнерів для збору зів’ялих квітів, вінків, сміття.
18.4.8.	Охорона місць поховань здійснюється відповідно до ст. 31 Закону України «Про поховання та похоронну справу».
У разі осквернення могил, місць родинного поховання, навмисного руйнування чи викрадання колумбарних ніш, надмогильних споруд та склепів відшкодування матеріальних збитків користувачу (власнику) здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету.
У разі природного руйнування надмогильних споруд, гарантійний термін яких скінчився, їх відновлення здійснюється за рахунок користувача.
У разі крадіжок, осквернення чи пошкодження надмогильної споруди, яка не зареєстрована в установленому порядку, відшкодування користувачам матеріальних збитків не здійснюється.
18.4.9.	Після виконання робіт з облаштування могили (встановлення надмогильної споруди) користувач місця поховання зобов’язаний забезпечити прибирання території біля могили та винесення сміття до спеціально відведених місць на кладовищі.

18.4.10.	Відповідальність за збереження могил, пам’ятників, написів на них і підтримання порядку на території кладовища лежить на адміністрації кладовища.
18.4.11.	При повному використанні територій під захоронення та неможливості проведення повторного поховання кладовище закривається. Існуючі місця поховання не підлягають знесенню і можуть бути перенесені тільки за рішенням відповідного органу місцевого самоврядування у випадку постійного підтоплення, зсуву, землетрусу або Іншого стихійного лиха.

18.5. Об’єкти природно-заповідного фонду України
(пункт 18 Правил доповнено підпунктом 18.5 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
18.5.1. Використання об’єктів благоустрою, які мають статус об’єктів природно-заповідного фонду України, та на яких перебувають (зростають) рідкісні і такі, що перебувають під загрозою зникнення, види тваринного і рослинного світу, занесені до Червоної книги України, регулюються законами України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про тваринний світ», «Про рослинний світ», «Про природно-заповідний фонд України», «Про захист тварин від жорстокого поводження», цим Положенням та іншими нормативно-правовими актами.
(пункт 18 Правил доповнено підпунктом 18.5.1 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

18.5.2. Рідкісні і такі, що перебувають під загрозою зникнення, види тваринного і рослинного світу, занесені до Червоної книги України, які перебувають (зростають) на об’єктах благоустрою, підлягають охороні. Облік та охорона таких видів тваринного і рослинного світу здійснюється відповідно до Закону України «Про Червону книгу України» та Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України                від 10.04.2006 № 105, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 27 липня 2006 року за № 880/12754.
(пункт 18 Правил доповнено підпунктом 18.5.2 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
18.5.3. Спеціальне використання (добування, збирання) об’єктів Червоної книги України здійснюється у виняткових випадках лише в наукових і селекційних цілях, у тому числі для розмноження, розселення і розведення в штучно створених умовах, а також для відтворення популяцій за дозволом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, на підставі рішень Національної комісії з питань Червоної книги України, прийнятих відповідно до її повноважень.
(пункт 18 Правил доповнено підпунктом 18.5.3 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

18.5.4. Спеціальне використання (добування, збирання, збут) об'єктів Червоної книги України з метою отримання прибутку забороняється.
(пункт 18 Правил доповнено підпунктом 18.5.4 у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

19.	Розміщення, впорядкування та утримання окремих елементів благоустрою
19.1.	Тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності
19.1.1.	Порядок розміщення та утримання тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності (далі - ТС) у місті Дніпропетровську встановлюється міською радою разом із комплексною схемою розміщення ТС у місті на підставі Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого наказом Мінрегіонбуду України від 21.10.2011 №244.
19.1.2.	Упорядкування та утримання прилеглої до ТС території здійснюється відповідно до цих Правил.

19.2.	Засоби зовнішньої реклами, вивіски і таблички
(назву пункту 19.2 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)

19.2.1.	Розташування засобів зовнішньої реклами на території міста здійснюється на підставі дозволів на розміщення зовнішньої реклами, наданих у порядку, встановленому міською радою.
19.2.2.	Проведення робіт, пов’язаних з монтажем, реконструкцією, перенесенням, демонтажем (далі - розташуванням) засобів зовнішньої реклами на міській території, здійснюється на підставі договорів на проведення цих робіт, укладених з Комунальним підприємством «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради в порядку, встановленому виконкомом міської ради.
19.2.3.	Проведення робіт, пов’язаних із розташуванням засобів зовнішньої реклами на міській території, здійснюється спеціалізованими підприємствами, установами та організаціями.
19.2.4.	Роботи, пов’язані з розташуванням засобів зовнішньої реклами на міській території, виконуються з дотриманням Державних будівельних норм України, правил охорони праці та техніки безпеки, цих Правил, проекту (схеми) організації дорожнього руху, правил проведення робіт в охоронних зонах інженерних мереж, із забезпеченням захисту комунікацій під час проведення цих робіт та наглядом представників підприємств, які експлуатують ці комунікації.
19.2.5.	У разі проведення робіт, пов’язаних із розташуванням засобів зовнішньої реклами в зонах зелених насаджень, віднесених до титульних об’єктів, виконавець таких робіт повинен напередодні попередити про це організацію, яка виконує послуги з рослинництва на зазначеному об’єкті.
19.2.6.	Роботи, пов’язані з розташуванням засобів зовнішньої реклами на міській території, виконуються з обов’язковим відновленням благоустрою місця (території, споруди) в передбачений договором строк. Підключення засобів зовнішньої реклами до існуючих мереж зовнішнього освітлення здійснюється відповідно до вимог, передбачених чинним законодавством.
19.2.7.	У разі проведення робіт, пов’язаних із розташуванням засобів зовнішньої реклами на територіях з твердим покриттям (трав’яним покровом) і необхідністю проведення земляних робіт, виконується попередня підготовка, яка гарантує максимальне збереження твердого покриття (трав’яного покрову) та необхідну якість його відновлення з використанням аналогічного матеріалу покриття за технологією, яка гарантує його належну якість та відсутність осідання ґрунту.
19.2.8.	Роботи, пов’язані з розташуванням засобу зовнішньої реклами, вважаються закінченими, якщо проведено відновлення твердого покриття, трав’яного покрову, вивезено зайвий ґрунт, сміття, залишки матеріалів та виконано у повному обсязі інші роботи з відновлення благоустрою міста, що підтверджено актом, передбаченим Порядком розміщення зовнішньої реклами в місті Дніпрі, затвердженим рішенням виконавчого комітету міської ради від 16.02.2004 № 325 (із змінами) (далі – Порядок).
(пункт 19.2.8 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.9.	Проведення робіт із розташування засобу зовнішньої реклами з порушенням визначеного дозволом місця їх проведення (визначеного місця розташування рекламного засобу) тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством, що не звільняє розповсюджувача зовнішньої реклами від відшкодування шкоди, завданої об’єкту благоустрою міста, та виконання робіт щодо повного відновлення порушених елементів благоустрою цього об’єкта.
19.2.10.	Великорозмірні рекламні засоби розташовуються відповідно до комплексного плану благоустрою площі, проспекту, вулиці міста на одному рівні від горизонтальної поверхні ґрунту (дорожнього покриття) та на однаковій відстані від доріг.
19.2.11.	Розташування всіх видів рекламних засобів, вивісок і табличок в оновлених частинах міста обмежене необхідністю збереження просторового сприйняття площ, проспектів та вулиць міста після їх реконструкції, а також Принципами візуальної організації розміщення рекламних засобів, вивісок і табличок на фасадах будівель м. Дніпра, затвердженими рішенням виконавчого комітету міської ради від 18.12.2018 № 1250 (далі – Принципи). 
(пункт 19.2.11 Правил у редакції рішення від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.12.	Розташування зовнішньої реклами на пам’ятках історії та архітектури і в межах зон охорони таких пам’яток дозволяється за погодженням органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини. Розміщення зовнішньої реклами на пам’ятках містобудування та архітектури місцевого значення, а також в межах їх охоронних зон обмежене необхідністю збереження зовнішнього вигляду архітектурно-історичних ансамблів.
19.2.13.	Рекламні засоби та вивіски і таблички не повинні створювати перешкоди руху пішоходів і транспорту, механізованому прибиранню вулиць, обслуговуванню інженерних мереж і споруд, викошуванню газонів.
(пункт 19.2.13 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.14.	Освітлення зовнішньої реклами та вивісок і табличок повинно бути рівномірним і не засліплювати учасників дорожнього руху, а також не повинно освітлювати квартири житлових будинків.
(пункт 19.2.14 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.15.	Освітлення зовнішньої реклами та вивісок і табличок повинно виконуватися енергозберігаючими приладами.
(пункт 19.2.15 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.16.	Рекламні засоби та вивіски і таблички не повинні виступати джерелами шуму, вібрації, світлових, електромагнітних та інших випромі-нювань чи полів з порушенням діючих санітарних норм.
(пункт 19.2.16 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.17.	При розміщенні рекламних засобів поблизу перехресть, дорожніх знаків, світлофорів, пішохідних переходів та зупинок транспорту загального користування повинна забезпечуватись видимість дорожніх знаків, світлофорів, перехресть, пішохідних переходів, зупинок транспорту.
19.2.18.	  Рекламні засоби, вивіски і таблички, які розташовуються на будинках (дахах) і впритул до них, не повинні вступати у візуальний конфлікт з архітектурою цих будинків та суттєво міняти вигляд фасадів, а також суперечити Принципам.
(пункт 19.2.18 Правил у редакції рішення від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.19.	Забороняється розташування рекламних засобів:
-	на пішохідних доріжках та алеях, якщо це перешкоджає вільному руху пішоходів;
-	на територіях пам’яток садово-паркового мистецтва, природних заповідників, парків, на квітниках та деревах;
-	великорозмірних рекламних засобів у центральній історичній частині міста, за винятком територій транспортних магістралей, які входять до її складу та характеризуються малою забудованістю;
-	виносних рекламних засобів.
19.2.20.	Забороняється розміщення друкованої реклами, рекламно- інформаційних табличок, нанесення рекламної інформації шляхом фарбування, наклеювання самоклеючих плівок тощо безпосередньо на зовнішній поверхні будинків, будівель, споруд (у тому числі на зовнішньому та внутрішньому боці скла вікон і дверей), на парканах, огорожах, парапетах, електроопорах, світлофорних об’єктах, деревах, поверхні проїзних частин і тротуарів.
19.2.21.	Місця розташування рекламних засобів та вивісок і табличок повинні утримуватися в належному санітарно-технічному стані із забезпеченням їх своєчасного прибирання та впорядкування.
(пункт 19.2.21 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.22.	Матеріали, які використовуються при виготовленні всіх типів рекламних засобів та вивісок і табличок, повинні відповідати сучасним вимогам з якості та екологічної безпеки.
(пункт 19.2.22 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.23.	Фундаменти рекламних засобів повинні бути заглибленими, а у випадку розміщення на поверхні - декоративно оформленими.
19.2.24.	У зимовий період при насипанні поверхневого шару ґрунту над фундаментом рекламного засобу або при відновленні благоустрою після демонтажу рекламного засобу (його фундаменту) заборонено застосовувати замерзлий, кусковий ґрунт.
19.2.25.	Великорозмірні рекламні засоби повинні мати екранну монолітну конструкцію (місця з’єднань, частини конструкції, силові елементи, опори, торцеві поверхні, елементи кріплення освітлювальної арматури, місця з’єднання з фундаментом закрито обшивним матеріалом) з двосторонньою інформаційною площиною або мати декоративно оформлену зворотну сторону.
19.2.26.	Засоби зовнішньої реклами повинні утримуватись у належному технічному стані з забезпеченням негайного відновлення пошкоджених конструкцій, заміною пошкоджених рекламних сюжетів, постійним рекламно- інформаційним заповненням і своєчасним оновленням зовнішнього вигляду рекламних засобів та рекламних сюжетів.
19.2.27.	При заміні рекламного сюжету не припускається розташування автотранспортних засобів на трав’яному покритті.
19.2.28.	Відповідальність за технічний, естетичний стан рекламних засобів та вивісок і табличок, розміщеної реклами, стан благоустрою місць розташування рекламних засобів несе розповсюджувач зовнішньої реклами згідно із законодавством.
(пункт 19.2.28 Правил змінено, згідно з рішенням від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.29.	У випадках укладення договору щодо використання елементів благоустрою на місці розташування рекламного засобу між власником рекламного засобу та утримувачем елементу благоустрою міста відповідальність за технічний та естетичний стан всього елементу благоустрою міста несе його утримувач (крім безпосередньо місця розташування рекламного засобу).
19.2.30.	Проведення робіт, пов’язаних із розташуванням засобів зовнішньої реклами без додержання встановленого порядку проведення таких робіт та вимог цих Правил, вважається незаконним і тягне за собою відповідальність згідно із законодавством.
19.2.31.	  Рекламні засоби, вивіски і таблички, розташовані з порушення-ми вимог Порядку, Положення про порядок оплати за тимчасове користування місцями розташування рекламних засобів у місті Дніпрі, затвердженого рішенням виконавчого комітету міської ради від 18.02.2004 № 29/15 (із змінами), Правил (без дозволів, у разі закінчення терміну дії дозволів – без продовження строку дії, у разі скасування дозволу, з недодержанням визначеної в дозволі конструкції рекламного засобу, визначеного місця розташування рекламного засобу), Принципів, а також в інших випадках, визначених у нормативно-правових актах або в договорі про тимчасове користування місцями розташування рекламних засобів, підлягають демонтажу в порядку, встановленому виконавчим комітетом міської ради.
(пункт 19.2.31 Правил у редакції рішення від 20.02.2019 № 45/42)
19.2.32.	  Очищення зовнішньої поверхні будинків, будівель, споруд, парканів, огорож, парапетів, елементів благоустрою міста від друкованої реклами, рекламно-інформаційних табличок, рекламної інформації, нанесеної шляхом фарбування або наклеювання клейких плівок, здійснюють балансо-утримувачі цих об’єктів (елементів благоустрою) за результатами власного обстеження та згідно з приписами підрозділів Національної поліції, інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради, КП «Управління контролю за благоустроєм міста» і департаменту торгівлі та реклами Дніпровської міської ради.
(підпункт 19.2.32 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
19.2.33.	Очищення зовнішньої поверхні будинків, будівель, споруд, парканів, огорож, елементів благоустрою міста від вивісок і табличок, що розміщуються з порушенням Принципів, здійснюють балансоутримувачі цих об’єктів (елементів благоустрою) за результатами власного обстеження або згідно з приписами департаменту торгівлі та реклами Дніпровської міської ради.
(пункт 19.2 Правил доповнено підпунктом 19.2.33 у редакції рішення від 20.02.2019  № 45/42)
19.2.34.	Шкода, завдана при розміщенні зовнішньої реклами внаслідок порушення законодавства з благоустрою населених пунктів, підлягає компенсації в установленому законодавством порядку.
(нумерацію підпункту 19.2.33 у редакції рішення від 27.11.2013 № 44/43 змінено на 19.2.34, згідно з рішенням від 20.02.2019  № 45/42)
19.2.35.	  Контроль за додержанням Правил під час розміщення зовнішньої реклами, вивісок і табличок здійснюють департамент торгівлі та реклами Дніпровської міської ради, КП «Управління контролю за благоустроєм міста», виконавчий комітет міської ради, профільна постійна комісія міської ради та інші органи відповідно до законодавства згідно з їх повноваженнями 
(нумерацію підпункту 19.2.34 у редакції рішення від 27.11.2013 № 44/43 змінено на 19.2.35 та викладено його у новій  редакції, згідно з рішенням від 20.02.2019  № 45/42)
19.3.	Малі архітектурні форми
19.3.1.	Розміщення малих архітектурних форм на об’єктах благоустрою міста здійснюється відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів», за рішенням власника об’єкта благоустрою, з дотриманням вимог законодавства, державних стандартів, норм і правил.
19.3.2.	  Розміщення підприємствами, організаціями, установами та громадянами малих архітектурних форм на об’єктах благоустрою міста (за винятком малих архітектурних форм, які перебувають у комунальній власності територіальної громади міста або передаються до неї) здійснюється відповідно до договору, укладеного з уповноваженими представниками власника об’єктів благоустрою міста: КП «Управління контролю за благоустроєм міста» або КП «Благоустрій міста» (у межах повноважень, наданих зазначеним підприємствам).
(підпункт 19.3.2 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
19.3.3.	Для укладання договору на розміщення малої архітектурної форми на об’єкті благоустрою міста заявник повинен надати уповноваженому представнику власника об’єктів благоустрою міста затверджений паспорт прив’язки об’єкта (малої архітектурної форми), схему відображення благоустрою та проект (схему) інженерного забезпечення об’єкта на топографо- геодезичній основі в масштабі 1:500, погоджений головним архітектурно-планувальним управлінням департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради (у разі необхідності інженерного забезпечення об’єкта), з обов’язковим забезпеченням у повному обсязі вимог доступності, зручності, інформативності та безпеки для користування МГН.
(підпункт 19.3.3 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)

19.4.	Технічні засоби регулювання дорожнього руху
19.4.1.	Застосування, розміщення та утримання технічних засобів регулювання дорожнього руху (далі - ТЗРДР) здійснюється згідно з Правилами дорожнього руху, ДСТУ 2587-94 «Розмітка дорожня», ДСТУ 4100-2002 «Знаки дорожні. Загальні технічні умови. Правила застосування», ДСТУ 4092-02 «Світлофори дорожні. Загальні технічні вимоги. Правила застосування», ДСТУ 2735-95 «Огородження. Дорожні і напрямні пристрої», ДСТУ 4123-2006 «Пристрій примусового зниження швидкості дорожньо-транспортної техніки на вулицях і дорогах», інших норм та правил.
19.4.2.	Орган місцевого самоврядування визначає балансоутримувача ТЗРДР, який забезпечує своєчасне технічне обслуговування та утримання в належному стані дорожніх знаків, дорожньої розмітки, маршрутних покажчиків, світлофорних об’єктів, камер відеоспостереження за дорожнім рухом тощо, які знаходяться на його балансі.
19.4.3. Балансоутримувачі ТЗРДР, розміщених на автостоянках, парку- вальних майданчиках підприємств торгівлі, ресторанного бізнесу, відпочинку та розваг, побутового обслуговування, на АЗС, СТО, автомийках та інших місцях, пов’язаних з обслуговуванням і паркуванням транспортних засобів, а також розміщених на територіях і під’їзних дорогах підприємств, установ, закладів, на огорожах будівельних майданчиків тощо, несуть відповідальність за належний технічний стан ТЗРДР і здійснюють їх очищення, фарбування металоконструкції заміну пошкоджених дорожніх знаків.
19.4.4.	Встановлювати, переносити або демонтувати ТЗРДР, змінювати їх конструкцію або розміщувати на них сторонню інформацію без погодження Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, балансоутримувача та без внесення змін до загальноміської дислокації забороняється.
19.4.5.	ТЗРДР, що не внесені до загальноміської дислокації, підлягають демонтажу згідно з установленим порядком, із подальшим їх збереженням до прийняття остаточного рішення щодо власності згідно з чинним законодавством України.
19.4.6.	Роботи з усунення пошкоджень ТЗРДР проводяться, як правило, в нічний час доби з огородженням місць проведення робіт, встановленням відповідних дорожніх знаків та ліхтарів червоного кольору.
19.4.7.	Балансоутримувач здійснює профілактичне обслуговування ТЗРДР відповідно до затвердженого графіка.
19.4.8.	Кожен з учасників дорожнього руху повинен використовувати ТЗРДР відповідно до їх призначення з дотриманням вимог чинного законодавства.
20.	Утримання об’єктів благоустрою при реалізації потреб об’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг з обов’язковим забезпеченням у повному обсязі вимог доступності, зручності, інформативності та безпеки для користування МГН.
(пункт 20 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
20.1.	До об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг належать:
-	торговельні центри та комплекси, супермаркети, ринки, торговельні майданчики, ярмарки, тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності (у тому числі пересувні), магазини, аптеки, об’єкти сезонної, оптової, дрібнооптової, роздрібної торгівлі, інші об’єкти торгівлі;
-	центри розваг, активного відпочинку й туризму;
-	об’єкти розташування туристичних підприємств, установ та організацій;
-	перукарні, салони краси;
-	автосалони й віднесені до них території (виставкові майданчики);
-	станції технічного обслуговування (СТО);
-	автозаправні станції (АЗС);
-	готелі, мотелі;
-	спортивні комплекси;
-	ресторани, кафе, їдальні, літні площадки;
-	нічні клуби, клуби відпочинку;
-	хімчистки, пральні, майстерні, інші об’єкти сфери послуг;
-	будинки культури, кінотеатри, театри;
-	парки культури й відпочинку;
-	бібліотеки;
-	сцени, помости для концертної діяльності;
-	пляжі;
-	розважальні атракціони;
-	холодильне устаткування об’єктів торгівлі;
-	музеї;
-	зоопарки, акваріуми;
-	інші об’єкти, які за властивими їм ознаками та метою використання відносяться до об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг.
20.2.	Підприємства, організації, установи, фізичні особи-підприємці та інші суб’єкти сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг зобов’язані утримувати в належному стані території, що перебувають у їх власності або користуванні, прилеглі території, визначені розділом 23 цих Правил, а також території, закріплені для утримання згідно з договором із власником (балансо- утримувачем) об’єктів благоустрою міста.
20.3.	Підприємства, організації, установи, фізичні особи-підприємці та інші суб’єкти сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг зобов’язані укладати договори на вивезення та утилізацію ТПВ зі спеціалізованими підпри- ємствами-переможцями конкурсу.
20.4.	Тимчасове використання об’єктів (елементів) благоустрою міста не за їх функціональним призначенням для реалізації потреб об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг здійснюється на підставі договірних відносин між уповноваженим представником власника об’єктів (елементів) благоустрою міста та суб’єктом господарювання, фізичною та/або юридичною особою, яка має намір такого використання.
20.5.	Комунальне підприємство «Благоустрій міста» Дніпровської міської ради є уповноваженим представником власника об’єктів (елементів) благоустрою міста у договірних відносинах із суб’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг щодо реалізації наступних потреб:
-	улаштування сезонних майданчиків об’єктів дрібно-роздрібної торгівлі та ресторанного бізнесу, розміщення холодильного обладнання, вітрин, стендів, наметів тощо поза межами ділянок, відведених для цього в установленому порядку;
-	улаштування експозиційно-виставкових майданчиків, розташування вітрин, стендів, тентів і наметів із зразками товарів і продукції поза межами ділянок, відведених для цього в установленому порядку;
-	розташування нестаціонарних об’єктів сфери відпочинку та розваг (луна-парки, зоопарки, батути, атракціони, павільйони з розважальним устаткуванням) поза межами спеціально відведених ділянок;
-	розташуванням технічних засобів проведення маркетингових заходів, екранів, сцен та помостів для публічних виступів поза межами спеціально призначених для цього ділянок.
20.6.	КП «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради є уповноваженим представником власника об’єктів (елементів) благоустрою міста в договірних відносинах із суб’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг щодо реалізації наступних потреб:
-	земляні, ремонтні роботи для будівництва, реконструкції, ремонту, відключення, демонтування, винесення із зони забудови інженерних мереж і споруд, здійснення заходів з інженерного захисту інженерних мереж і споруд, підключення зовнішніх інженерних мереж об’єктів до існуючих інженерних мереж, здійснення заходів з інженерного захисту будівель та їх елементів;
-	розташування будівельних майданчиків та їх огорож повністю або частково поза межами земельних ділянок, наданих у користування згідно з чинним законодавством;
-	розміщення будівельних механізмів, вагончиків, обладнання, конструкцій і матеріалів поза межами огороджених будівельних майданчиків;
-	встановлення будівельного риштування та підмостків, легких захисних і протипилових огорож під час ремонту будівель і споруд;
-	реконструкція об’єктів благоустрою: перепланування, заміна типу покриття, улаштування та реконструкція під’їзних доріг, в’їздів, підпірних стін, місць зберігання та паркування автотранспорту тощо;
-	попередні заходи запланованої забудови території, реконструкції будівель та споруд: геодезичні та будівельно-випробовувальні роботи, огородження ділянок для їх розчищення та запобігання засміченню, нівелювання ґрунту, перепланування майданчиків;
-	розміщення малих архітектурних форм.
20.7.	Роботи, пов’язані з реалізацією потреб об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг, виконуються з дотриманням Державних будівельних норм України, правил охорони праці та техніки безпеки, цих Правил, проекту (схеми) організації дорожнього руху, правил проведення робіт в охоронних зонах інженерних мереж, із забезпеченням захисту комунікацій під час проведення робіт та наглядом представників підприємств, які експлуатують ці комунікації.
20.8.	  Контроль за додержанням суб’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг вимог Правил здійснюють інспекція з питань благоустрою Дніпровської міської ради, КП «Благоустрій міста» у межах наданих повноважень, з відпрацюванням таких аспектів: 
(абзац перший пункту 20.8 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
-	стан утримання власної, прилеглої та закріпленої території об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	законність використання об’єктів (елементів) благоустрою міста не за їх функціональним призначенням для реалізації потреб об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	стан утримання та ремонту вхідних груп і фасадів об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	стан утримання та ремонту тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності та малих архітектурних форм, які відносяться до об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	стан утримання урн для сміття, сміттезбірників та контейнерних майданчиків об’єктів сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	стан утримання місць для чаркування автотранспорту на територіях, належних об’єктам сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
	- наявність та стан утримання пандусів, спеціальних місць для пересування осіб з інвалідністю, універсального санітарно-гігієнічного приміщення з окремим входом для користування МГН на об’єктах сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг; 
(абзац у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
-	контроль за своєчасним прибиранням територій та вивезенням ТПВ згідно з нормами їх накопичення на об’єктах сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	збереження зелених насаджень суб’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг;
-	дотримання суб’єктами сфери споживчого ринку, відпочинку та сфери послуг інших вимог і обов’язків, визначених чинними нормативно-правовими актами та цими Правилами.

21.	Порядок паркування транспортних засобів у місті
21.1.	Єдиний порядок організації та функціонування зон паркування транспортних засобів у місті Дніпрі встановлюється Правилами паркування транспортних засобів на території міста Дніпра, затвердженими рішенням міської ради від 21.12.2016 № 38/17 «Про затвердження Правил паркування транспортних засобів на території міста Дніпра», які базуються на Правилах паркування транспортних засобів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2009 № 1342 (із змінами), та відповідають вимогам чинного законодавства України, ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будинків і споруд».
(пункт 21.1 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
21.2.	Метою впровадження Правил паркування транспортних засобів на території міста Дніпра є:
- поліпшення умов дорожнього руху в місті шляхом збільшення пропускної спроможності проїзної частини вулиць. Розвантаження центральної частини міста;
- підвищення рівня благоустрою території міста;
- підвищення рівня безпеки дорожнього руху та дисципліни водіїв;
- упорядкування стану та підвищення культури паркування транспортних засобів на вулицях і площах міста;
- забезпечення належного контролю та притягнення до адміністративної відповідальності власників транспортних засобів (водіїв), що порушують Правила дорожнього руху та Правила благоустрою території міста Дніпра;
- підвищення дисципліни сплати збору за місця для паркування;
- збільшення фінансових надходжень до бюджету міста за рахунок збору за місця для паркування транспортних засобів.
(пункт 21.2 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
21.3.	Перелік майданчиків для платного паркування транспортних засобів визначається рішенням виконавчого комітету міської ради, доводиться до відома учасників дорожнього руху через місцеві засоби масової інформації, а конкретні місця для паркування транспортних засобів позначаються шляхом встановлення дорожніх знаків і нанесення дорожньої розмітки згідно з Правилами дорожнього руху.
21.4.	На території міста Дніпра забороняється:
-	паркування транспортних засобів у місцях, заборонених цими Правилами (газони, зони зелених насаджень, дитячі майданчики та майданчики відпочинку, пішохідні доріжки бульварів, алеї парків, садів, скверів тощо);
-	паркування транспортних засобів у місцях, позначених відповідними дорожніми знаками, дорожньою розміткою та вимогами Правил дорожнього руху;
-	паркування вантажних транспортних засобів, автобусів, автокранів, дорожньої техніки тощо на внутрішньокватральних територіях і у дворах будинків;
-	паркування транспортних засобів на внутрішньоквартальних проїздах, в’їздах до дворів, прибудинкових проїздах, яким вчиняються перешкоди для проїзду спеціального транспорту (протипожежного, медичної допомоги, охорони правопорядку, аварійних служб) і транспорту підприємств, які обслуговують будинки та їх мешканців.
21.5. На відкритих індивідуальних майданчиках для паркування закладів обслуговування слід виділяти не менше ніж 10 % місць (але не менше одного місця) для транспортних засобів осіб з інвалідністю. Ці місця повинні позначатися дорожніми знаками з піктограмами міжнародного символу доступності та горизонтальною дорожньою розміткою відповідно до Правил дорожнього руху. Місця для паркування особистих транспортних засобів осіб з інвалідністю або транспортних засобів, які перевозять осіб з інвалідністю, рекомендується розміщувати поблизу входів до будівель і споруд, але не далі ніж 50 м. Ширина зони для паркування транспортного засобу особи з інвалідністю повинна бути не менше ніж 3,5 м.
Розміри паркувальних місць, розташованих паралельно до бордюру, повинні забезпечувати доступ до задньої частини транспортного засобу для використання пандуса або підйомного пристрою. Майданчики для посадки або висадки з транспорту осіб з інвалідністю слід передбачати на відстані не менше ніж 50 м від входів до громадських будівель і споруд.
(пункт 21 Правил доповнено пунктом 21.5 у редакції рішення від 25.09.2019 
№ 118/48)
22.	Використання, розміщення та будівництво технічних засобів телекомунікацій
22.1.	Використання, розміщення та будівництво технічних засобів телекомунікацій у місті Дніпрі повинно здійснюватись відповідно до вимог наступних нормативно-правових актів і нормативно-технічних документів:
-	Закон України «Про телекомунікації»;
-	Постанова Кабінету Міністрів України від 11.04.2012 № 295 «Про затвердження Правил надання та отримання телекомунікаційних послуг»;
-	Державні санітарні норми і правила захисту населення від впливу електромагнітних випромінювань, затверджені наказом МОЗ України від 01.08.1996 № 239;
-	Правила щодо забезпечення пожежної безпеки об’єктів рухомого (мобільного) зв’язку та бездротового доступу, затверджені наказом МНС України від 05.05.2009 № 303;
-	рішення, виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради від 25.08.2013 № 214 «Про питання використання окремих конструктивних елементів житлових будинків (гуртожитків) комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська операторами, провайдерами телекомунікацій».
(рішення  від 25.08.2013 № 214 визнано таким, що втратило чинність, згідно з рішенням від 27.04.2017 № 240)
22.2.	Проведення земляних робіт для будівництва, реконструкції та ремонту підземних телекомунікаційних мереж і зовнішніх інженерних мереж базових станцій мобільного зв’язку повинно здійснюватись відповідно до вимог розділів 15 і 16 цих Правил.
23.	Розміри меж прилеглої до підприємств, установ та організацій території в числовому значенні
23.1.	Межі прилеглої території будівель, споруд, земельних ділянок, підприємств, установ і закладів, будівельних майданчиків, ринків, вокзалів тощо визначаються таким чином:
-	від головних фасадів (вуличних сторін) - до лінії бордюрного каменя проїзної частини, а якщо основну вулицю (дорогу) супроводжує допоміжний проїзд, - до лінії ближнього до об’єкта бордюрного каменя цього проїзду;
-	від бокових фасадів (сторін) - до середини санітарного розриву між сусідніми об’єктами, але не більше ніж 25 м від бокової сторони земельної ділянки, належної об’єкту, крім випадків, коли більші розміри меж визначені проектною документацією;
-	від тильного фасаду (задньої сторони) - на всю дворову (прибудинкову) територію, а якщо прибудинкова територія не обмежена суцільними природними чи штучними межами (водоймою, дорогою, стіною, парканом) — до середини санітарного розриву між сусідніми об’єктами.
-	для нежитлових приміщень, розташованих у підвалах, цокольних частинах і на перших поверхах житлових будинків, прилегла територія розташована у створі крайніх стін приміщення вздовж фасаду будинку, а при наявності розриву між приміщеннями сусідніх орендарів (власників) - додатково до 10 м у кожен бік.
23.2.	Межі прилеглої території окремо розташованих об’єктів визначаються від належних (відведених) земельних ділянок об’єктів у таких розмірах:
-	АЗС, підприємства промисловості, енергетики, переробки вторинної сировини - 50 м;
-	будівлі, споруди, майданчики сфери споживчого ринку, ресторанного бізнесу, відпочинку та послуг, розміщені на території або на межі лісів і лісопарків - 100 м та проїзди до них;
-	будівлі, споруди, майданчики сфери споживчого ринку, ресторанного бізнесу, відпочинку та послуг, розміщені на території парків, скверів загального користування, буферних парків, пляжів - 50 м та проїзди до них;
-	будівлі, споруди, майданчики сфери споживчого ринку, ресторанного бізнесу, відпочинку та послуг, розташовані в житловій зоні - 25 м та проїзди, доріжки і проходи до них;
-	будівлі, споруди, майданчики сфери споживчого ринку, ресторанного бізнесу, відпочинку та послуг, розташовані в адміністративних, спеціальних і промислових зонах - 15 м та проїзди, доріжки і проходи до них;
-	теплові, електричні, тягові, газорозподільні підстанції, каналізаційно- насосні станції, котельні та бойлерні - 15 м та проїзди до них;
-	гаражні кооперативи, автомобільні мийки, автомобільні стоянки, СТО, шиномонтажні майстерні - 15 м та проїзди до них;
-	кінцеві трамвайні, тролейбусні, автобусні зупинки, місця відстою маршрутних таксі, відокремлені диспетчерські пункти -15 м;
-	зупиночні комплекси -15м;
-	відокремлені від вуличних тротуарів облаштовані зупинки громадського транспорту -10 м;
-	тимчасові споруди для провадження підприємницької діяльності (ТС) - 10 м від кожної крайньої точки ТС та прохід, доріжка, тротуар, спеціально створені для ТС;
-	трамвайні колії, відокремлені від проїзної частини вулиць і доріг - в межах 3 м для одиночних і 6 м для подвійних трамвайних полотен;
-	наземні споруди станцій метрополітену, підземних пішохідних переходів - 5 м;
-	індивідуальні гаражі -5 м;
-	об’єкти виносної (вуличної) торгівлі -5 м.
23.3.	Для повітряних ліній електропередачі та надземних трубопроводів прилегла територія співпадає з охоронною зоною цих об’єктів, встановленою правилами охорони відповідних інженерних мереж.
23.4.	Для об’єктів, що мають санітарно-захисні зони, межі прилеглої території співпадають з зовнішніми межами санітарно-захисних зон цих об’єктів,
23.5.	Розміри меж прилеглої території конкретних об’єктів можуть бути встановлені рішеннями районних у місті рад.

24.	Здійснення контролю у сфері благоустрою міста
24.1.	Контроль у сфері благоустрою міста спрямований на забезпечення дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями (незалежно від форм власності та підпорядкування), громадянами (у тому числі іноземцями та особами без громадянства) вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», цих Правил та інших нормативно-правових актів.
24.2.	Контроль у сфері благоустрою міста, у тому числі щодо охорони зелених насаджень, водоймищ, пам’яток культурної та історичної спадщини, створення місць відпочинку громадян, утримання в належному стані прилеглих і закріплених за підприємствами, установами, організаціями територій міська рада покладає на уповноважених осіб, про що приймає відповідне рішення.
24.3.	Державний контроль за дотриманням законодавства у сфері благоустрою території міста здійснює Дніпропетровська обласна державна адміністрація.
24.4.	Самоврядний контроль у сфері благоустрою міста здійснюється міською радою та її виконавчими органами відповідно до законів України «Про благоустрій населених пунктів», «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації повноважень органів виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів, у тому числі на місцевому рівні», інших нормативно-правових актів.
24.5.	  Основним органом самоврядного контролю у сфері благоустрою міста відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів» є інспекція з питань благоустрою Дніпровської міської ради. Для виконання функцій самоврядного контролю  в окремих питаннях благоустрою території міста міська рада може утворювати інші уповноважені органи.
(пункт 24.5 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)
24.6.	Самоврядний контроль за станом благоустрою міста здійснюється шляхом:
1)	проведення перевірок, рейдів, комплексних перевірок, комісійних обстежень стану території міста з наданням приписів та оформленням актів комісійного обстеження території за фактами виявлених порушень Правил, які КП «Управління контролю за благоустроєм міста» та інші органи контролю, утворені міською радою, здійснюють самостійно та/або спільно з посадовими особами виконавчих органів міської та районних у місті рад, комунальних підприємств і житлово-комунальних служб, органів державного контролю у сфері благоустрою, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, екологічними, природозахисними, громадськими організаціями, представниками засобів масової інформації;
(підпункт 1 пункту 24.6 Правил у редакції рішення від 25.09.2019 № 118/48)
2)	проведення перевірок додержання суб’єктами господарювання усіх форм власності, установами, закладами та фізичними особами вимог нормативно-правових актів у сфері благоустрою та цих Правил;
3)	розгляду звернень підприємств, установ, організацій та громадян;
4)	участі в обговоренні проектів благоустрою територій населених пунктів, іншої технічної документації з питань благоустрою та внесення відповідних пропозицій на розгляд органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій;
5)	складання посадовими особами, визначеними відповідним рішенням виконавчого комітету міської ради, протоколів про адміністративні правопорушення за фактами порушення Правил;
6)	подання позовів до суду про відшкодування збитків, завданих об’єктам благоустрою внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою населених пунктів, цих Правил.
Здійснення інспекцією з питань благоустрою Дніпровської міської ради, КП «Управління контролю за благоустроєм міста», КП «Благоустрій міста» та іншими уповноваженими органами перевірок додержання суб’єктами господарювання всіх форм власності, установами, закладами, фізичними особа-ми вимог Правил за фактами неналежного утримання об’єктів благоустрою міста не потребує погоджень, дозволів або направлень на перевірку. 
(останній абзац пункту 24.6 Правил у редакції рішення від 24.04.2019 № 21/44)

24.7.	Громадський контроль у сфері благоустрою міста здійснюється громадськими інспекторами благоустрою міста згідно з Положенням про громадських інспекторів з охорони довкілля, затвердженим наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 27.02.2002 № 88.
Громадські інспектори благоустрою міста:
1)	беруть участь у проведенні спільно з працівниками органів державного контролю рейдів та перевірок, обстежень додержання підприємствами, установами, організаціями та громадянами законодавства у сфері благоустрою міста;
2)	проводять перевірки та складають протоколи про порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів і подають їх органам державного контролю у цій сфері та правоохоронним органам для притягнення винних до відповідальності;
3)	надають допомогу органам державного контролю у сфері благоустрою міста у діяльності щодо запобігання порушенням законодавства про благоустрій населених пунктів;
4)	здійснюють інші повноваження відповідно до закону.
24.8.	Результати громадського контролю за станом благоустрою територій підлягають оприлюдненню на зборах мешканців відповідної території та розгляду органами місцевого самоврядування в порядку, визначеному законодавством.

25.	Відповідальність за порушення у сфері благоустрою
25.1.	Порушенням у сфері благоустрою вважається невиконання обов’язків або порушення вимог, передбачених законами України «Про благоустрій населених пунктів», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про відходи», «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про охорону атмосферного повітря», «Про охорону культурної спадщини», «Про рослинний світ», «Про тваринний світ», «Про дорожній рух», «Про рекламу», «Про поховання та похоронну справу», іншими нормативно-правовими актами та нормативно-технічними документами, що регулюють відносини та встановлюють нормативи у сферах землеустрою, містобудування, охорони навколишнього природного середовища, озеленення територій, утримання об’єктів благоустрою, будинків і споруд, освітлення територій, охорони здоров’я, охорони культурної спадщини тощо.
25.2.	До відповідальності за порушення законодавства у сфері благоустрою притягаються особи, винні у:
1)	порушенні встановлених державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів;
2)	проектуванні об’єктів благоустрою міста з порушенням затвердженої в установленому законодавством порядку містобудівної документації та державних будівельних норм;
3)	порушенні встановлених законодавством екологічних, санітарно- гігієнічних вимог та санітарних норм під час проектування, розміщення, будівництва та експлуатації об’єктів благоустрою;
4)	порушенні цих Правил;
5)	порушенні режиму використання та охорони територій і об’єктів рекреаційного призначення;
6)	самовільному захопленні території (частини території) об’єкта благоустрою міста;
7)	пошкодженні (руйнуванні чи псуванні) вулично-дорожньої мережі, інших об’єктів та елементів благоустрою міста;
8)	знищенні або пошкодженні зелених насаджень чи інших об’єктів озеленення міста, крім випадків, передбачених статтею 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»;
9)	забрудненні (засміченні) території міста;
10)	неналежному утриманні об’єктів благоустрою, зокрема покриття доріг, тротуарів, освітлення територій міста тощо;
11)	інших правопорушеннях у сфері благоустрою міста, відповідальність за які встановлена законодавством.
Невиконання обов’язків або порушення вимог, встановлених цими Правилами, вважається порушенням Правил. За порушення Правил винні особи (громадяни, посадові особи, юридичні особи) несуть відповідальність, встановлену Кодексом України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про благоустрій населених пунктів», Цивільним кодексом України, цими Правилами та іншими нормативно-правовими актами.
25.3.	Порушення законодавства у сфері благоустрою та притягнення осіб, винних у цьому, до відповідальності, не звільняє їх від обов’язку припинити порушення та вчинити дії для усунення його наслідків. Усунення наслідків порушення Правил здійснюється негайно. У виняткових випадках, коли усунення зазначених наслідків пов’язане із значним об’ємом робіт або необхідністю залучення третіх осіб для виконання відповідних робіт, усунення порушення може бути здійснено у триденний строк. У випадках, коли порушення вимог цих Правил пов’язане з аварією або стихійним лихом, усунення наслідків такого порушення здійснюється у п’ятиденний строк.
25.4.	У разі, коли особи, винні в порушенні Правил, не виконують обов’язок щодо усунення наслідків порушення в установлений строк, балансоутри- мувач об’єкта або елементу благоустрою має право здійснити усунення наслідків порушення цих Правил власними силами або шляхом укладення відповідно- го договору залучити для виконання певних дій третіх осіб. У такому випадку балансоутримувач має право на відшкодування витрат (збитків), понесених у зв’язку з усуненням наслідків порушення вимог цих Правил. Притягнення осіб, винних у порушенні законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, до відповідальності, передбаченої законом, не звільняє їх від обов’язку відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення вимог цього законодавства.

26.	Відшкодування збитків, завданих об’єктам благоустрою
26.1.	Збитки, завдані об’єкту благоустрою в результаті порушення законодавства з питань благоустрою населених пунктів, підлягають відшкодуванню в установленому порядку.
26.2.	Оцінка завданих збитків проводиться балансоутримувачем у разі:
26.2.1.	Протиправного пошкодження чи знищення елементів благоустрою.
26.2.2.	Пошкодження чи знищення елементів благоустрою при:
а)	ліквідації аварій на інженерних мережах та інших елементах благоустрою;
б)	здійсненні ремонту інженерних мереж;
в)	видаленні аварійних сухостійних дерев та чагарників;
г)	прокладанні нових інженерних мереж;
ґ) виконанні інших суспільно необхідних робіт.
26.3.	У випадках пошкодження чи знищення елементів благоустрою, визначених п. 26.2.2 цих Правил, винна юридична чи фізична особа усуває пошкодження (відновлює елементи благоустрою) власними силами або за домовленістю з балансоутримувачем перераховує на його рахунок суму відновної вартості.
26.4.	Відновна вартість об’єктів благоустрою визначається Порядком визначення відновної вартості об’єктів благоустрою, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.2006 № 826, згідно з Методикою визначення відновної вартості об’єкта благоустрою, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 03.11.2008    № 326.
26.5.	Заходи, які необхідно здійснити у випадках пошкодження чи знищення елементів благоустрою, визначених п. 26.2.1 цих Правил:
1)	посадова особа, яка виявила порушення, складає протокол про вчинення адміністративного правопорушення та інформує балансоутримувача про виявлене порушення;
2)	для реагування на заподіяну об’єкту благоустрою шкоду балансоутримувач проводить засідання постійно діючої комісії, до складу якої включені представники балансоутримувача, фахівці відділів житлового та комунального господарства відповідного департаменту (управління), виконавчого органу відповідної районної у місті ради тощо;
3)	комісія проводить обстеження об’єкта благоустрою, встановлює ступінь його пошкодження чи знищення, визначає відновну вартість робіт з його відновлення (відбудови) та складає відповідний акт;
4)	балансоутримувач пошкодженого чи знищеного об’єкта благоустрою направляє акт разом з копією протоколу про адміністративне правопорушення на розгляд і відшкодування збитків у адміністративному чи судовому порядку згідно з чинним законодавством.
26.6.	У разі, якщо особу, яка пошкодила чи знищила елементи благоустрою, не виявлено, відновлювальні роботи проводяться за рахунок власника об’єкта благоустрою.
27.	Порядок внесення змін і доповнень до цих Правил
27.1.	Зміни та доповнення до цих Правил вносяться шляхом прийняття відповідного рішення на сесії Дніпровської міської ради.
27.2.	Проект рішення Дніпровської міської ради про внесення змін та доповнень до цих Правил підлягає оприлюдненню в порядку, визначеному законодавством України.

В. В. Лисий

Директор департаменту комунального господарства та капітального будівництва Дніпропетровської міської ради

Кодифікацію проведено станом на 12.02.2021
Заступник міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директор департаменту 
благоустрою та інфраструктури Дніпровської
міської ради                                                                                        М. О. Лисенко